Справа № 340/6755/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/6755/23

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Казанчук Г.П., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" про визнання протиправним та скасування рішення,

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Спеціалізованої кардіологічної МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" від 15.02.2023 №79.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що відповідно до довідки до акта огляду МСЕК серії 12 ААВ №196121 від 04.07.2022 року вона є інвалідом ІІІ групи з 24.06.2022 року, інвалідність встановлено безтерміново. Згідно чотирьох епікризів-виписок від 01.04.2022 року №4951[22], від 28.04.2022 року №110, від 13.05.2022 року №1457; від 13.01.2023 року №2444, консультативного висновку лікаря КНП КОЛ КОР від 02.06.2022 року, висновком неврологічної ЛКК від 04.08.2022 року №168, МРТ її головного мозку рішенням виконавчого комітету Подільської районної у м. Кропивницькому ради від 17.08.2022 року №47, вона має важке невиліковне неврологічне захворювання діагноз: Дисцикуляторна енцефалопатія 2-3 ст. змішаного генезу. Прогредієнтний тип перебігу, вторинний паркінсонізм: мозочково-атактичний синдром, акінетіко-ригідний синдром, гіпертонічна хвороба 2 ступ, 2ст., р-4. та потребує постійного стороннього догляду. У зв`язку зі стійким та прогресуючим погіршенням стану здоров`я 09.02.2023 року була направлена до Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради на МСЕК для встановлення ІІ групи інвалідності. Відповідно до рішення спеціалізованої кардіологічної МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" (надалі - відповідач) від 15.02.2023 №79 (спірне рішення) позивачці було відмовлено у встановленні ІІ групи інвалідності. Позивачка вважає, що таке рішення відповідача від 15.02.2023 року №79 фактично є формальною невмотивованою відпискою ОСОБА_2 без печатки МСЕК. Вважаючи його протиправним та незаконним, вона й звернулась до суду з цим позовом.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 також додатково зазначає, що профільною відносно її захворювання є спеціалізована офтальмо-неврологічна МСЕК, проте з незрозумілих причин 15.02.2023 не повним складом МСЕК, а саме не чотирма членами МСЕК, а трьома: лікарем-кардіологом ОСОБА_3 ; лікарем-кардіологом ОСОБА_4 та лікарем-невропатологом ОСОБА_5 . Таким чином, враховуючи зазначені порушення законодавства, позивачка просить суд задовольнити її позовні вимоги.

Ухвалою судді від 21.08.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

Відповідач подав суду відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти позову відповідач зазначив, що рішення, яке оскаржує позивачка є листом інформаційного характеру, а тому не повинне містити підписи всіх членів МСЕК та печатки. Стосовно огляду ОСОБА_1 спеціалізованою кардіологічною МСЕК, а не спеціалізованою офтальмо-неврологічною МСЕК відповідач зазначив, що наявний у позивачки основний діагноз: дисциркуляторна енцефалопатія відноситься до класу хвороб системи кровообігу, а тому ОСОБА_1 оглядалась спеціалізованою кардіологічною МСЕК відповідно до п.3.1 Положення про спеціалізовану кардіологічну МСЕК від 30.03.2020 року.

ОСОБА_1 подала суду відповідь на відзив відповідача, в якому зазначила, що твердження відповідача, які викладені у відзиві доводів позовної заяви не спростовують та просила суд задовольнити її позовні вимоги.

Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 є інвалідом ІІІ групи загального захворювання з 24.06.2022 року відповідно до довідки до акта огляду МСЕК серії 12 ААВ №196121 від 04.07.2022 року (а.с.43), інвалідність встановлено безтерміново.

Вперше позивачка була оглянута спеціалізованою кардіологічною МСЕК 04.07.2022 року за направленням КНП "Поліклінічне об`єднання" Кропивницької міської ради" з діагнозом: Дисциркуляторна енцефалопатія II ст. змішаного ґенезу, помірний синдром судинного паркінсонізму з помірними статико-координаторними порушеннями. Гіпертонічна хвороба ІІ стадія, ступінь 2, ризик 4.

У зв`язку з погіршенням стану здоров`я 09.02.2023 року ОСОБА_1 вдруге була направлена КНП "Поліклінічне об`єднання" Кропивницької міської ради" ПВ №1 на медико-соціальну експертизу з діагнозом: Дисциркуляторна енцефалопатія II ст. змішаного ґенезу, прогредієнтний тип перебігу. Вторинний паркінсонізм з помірним мозочково-атактичним синдромом, акінетико-регідним синдромом, помірні когнітивні розлади. Тривожний розлад органічного походження. Хронічний двобічний кохлеоневит легкого ступеня, стадія ремісії. Початкова катаракта, ангеопатія сітківки OU. IXC. Атеросклеротичний кардіосклероз. Гіпертонічна хвороба II стадія, ступінь 2, ризик 3. СН 2 А. ф.к. 3. Виразкова хвороба 12-ти палої кишки в стадії ремісії (а.с.208-209).

За результатами огляду та вивчення медичної документації ОСОБА_1 Спеціалізованою кардіологічною МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" була підтверджена ІІІ група інвалідності, загального захворювання. Відомості щодо результатів експертного огляду і прийнятого рішення внесено до акта огляду та протоколу засідання комісії (а.с.203-205, 206-230).

Про те, що за результатами здійсненого огляду ОСОБА_1 підтверджено ІІІ групу інвалідності загального захворювання їй було повідомлено листом від 15.02.2023 №79 за підписом голови спеціалізованої кардіологічної МСЕК Інною Пархоменко (а.с.44, 78). У вказаному листі додатково зазначено порядок оскарження рішення МСЕК у разі незгоди.

Позивачка вважаючи, що рішенням (листом) від 15.02.2023 №79 Спеціалізованою кардіологічною МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" їй протиправно відмовлено у встановленні ІІ групи інвалідності, звернулась до суду з цим позовом.

Отже, медичний огляд позивачки був проведений з метою визначення ступеня втрати її здоров`я у зв`язку із захворюванням та з метою встановлення ІІ групи інвалідності, а законність та правомірність згадуваного вище рішення (листа) від 15.02.2023 року №79 є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Основні засади створення правових, соціально-економічних, організаційних умов для усунення або компенсації наслідків, спричинених стійким порушенням здоров`я, функціонування системи підтримання особами з інвалідністю фізичного, психічного, соціального благополуччя, сприяння їм у досягненні соціальної та матеріальної незалежності, визначає Закон України «Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні» №2961-IV (далі Закон № 2961-IV).

У статті 1 Закону № 2961-IV наведено визначення термінів:

- особа з інвалідністю - особа зі стійким розладом функцій організму, що при взаємодії із зовнішнім середовищем може призводити до обмеження її життєдіяльності, внаслідок чого держава зобов`язана створити умови для реалізації нею прав нарівні з іншими громадянами та забезпечити її соціальний захист;

- інвалідність - міра втрати здоров`я у зв`язку із захворюванням, травмою (її наслідками) або вродженими вадами, що при взаємодії із зовнішнім середовищем може призводити до обмеження життєдіяльності особи, внаслідок чого держава зобов`язана створити умови для реалізації нею прав нарівні з іншими громадянами та забезпечити її соціальний захист;

- медико-соціальна експертиза - визначення на основі комплексного обстеження усіх систем організму конкретної особи міри втрати здоров`я, ступеня обмеження її життєдіяльності, викликаного стійким розладом функцій організму, групи інвалідності, причини і часу її настання, а також рекомендацій щодо можливих для особи за станом здоров`я видів трудової діяльності та умов праці, потреби у сторонньому догляді, відповідних видів санаторно-курортного лікування і соціального захисту для найповнішого відновлення усіх функцій життєдіяльності особи.

Відповідно до вимог статті 7 Закону №2961-IV медико-соціальна експертиза повнолітніх осіб проводиться медико-соціальними експертними комісіями, а дітей-лікарсько-консультативними комісіями лікувально-профілактичних закладів.

Огляд повнолітніх осіб з порушеннями стану здоров`я, осіб з інвалідністю (за направленням відповідного лікувально-профілактичного закладу), дітей з порушеннями стану здоров`я та дітей з інвалідністю проводиться після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності даних, що підтверджують стійкий розлад функцій організму у зв`язку з фізичними, психічними, інтелектуальними та сенсорними порушеннями, зумовленими захворюванням, травмою (її наслідками) або вродженими вадами.

Залежно від ступеня стійкого розладу функцій організму, зумовленого захворюванням, травмою (її наслідками) або вродженими вадами, та можливого обмеження життєдіяльності при взаємодії із зовнішнім середовищем внаслідок втрати здоров`я особі, визнаній особою з інвалідністю, встановлюється перша, друга чи третя група інвалідності.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні" інвалідність як міра втрати здоров`я визначається шляхом експертного обстеження в органах медико-соціальної експертизи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я. Положення про медико-соціальну експертизу затверджується Кабінетом Міністрів України з урахуванням думок громадських об`єднань осіб з інвалідністю.

Процедуру проведення медико-соціальної експертизи хворим, що досягли повноліття, потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, особам з інвалідністю (далі - особи, що звертаються для встановлення інвалідності) з метою виявлення ступеня обмеження життєдіяльності, причини, часу настання, групи інвалідності, а також компенсаторно-адаптаційних можливостей особи, реалізація яких сприяє медичній, психолого-педагогічній, професійній, трудовій, фізкультурно-спортивній, фізичній, соціальній та психологічній реабілітації визначає Положення про медико-соціальну експертизу, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 року №1317 (далі Положення №1317).

Згідно абзацу 1 пункту 3 Положення №1317 медико-соціальна експертиза проводиться особам, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленням лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності відомостей, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності.

Відповідно до пункту 4 Положення №1317 медико-соціальну експертизу проводять медико-соціальні експертні комісії (далі - Комісії), з яких утворюються в установленому порядку центри (бюро), що належать до закладів охорони здоров`я при Міністерстві охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управліннях охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій.

За приписами пункту 12 Положення №1317 Кримська республіканська, обласні, центральні міські комісії, зокрема, проводять у складних випадках огляд осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленнями районних, міжрайонних, міських комісій.

За положеннями пункту 13 Положення №1317 Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ, зокрема, проводить перевірку обґрунтованості рішень, прийнятих обласними, Київською та Севастопольською центральними міськими комісіями, і в разі необхідності скасовує їх; повторно оглядає осіб, які оскаржили рішення обласних, Київської та Севастопольської центральних міських комісій, перевіряє якість розроблених ними індивідуальних програм реабілітації, здійснює контроль за повнотою і якістю виконання програми;

У пунктах 17, 18 Положення №1317 закріплено, що медико-соціальна експертиза проводиться після повного медичного обстеження, проведення необхідних досліджень, оцінювання соціальних потреб особи з інвалідністю, визначення клініко-функціонального діагнозу, професійного, трудового прогнозу, одержання результатів відповідного лікування, реабілітації за наявності даних, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності. Відповідальність за якість медичного обстеження, своєчасність та обґрунтованість направлення громадян на медико-соціальну експертизу покладається на керівника лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я. Голова комісії або керівник закладу охорони здоров`я у разі виявлення фактів зловживання службовим становищем, службового підроблення або службової недбалості під час направлення хворих лікарсько-консультативними комісіями на огляд до комісій для встановлення інвалідності інформують у триденний строк про це правоохоронні органи.

Пунктом 19 Положення №1317 передбачено, що комісія проводить засідання у повному складі і колегіально приймає рішення. Відомості щодо результатів експертного огляду і прийнятих рішень вносяться до акта огляду та протоколу засідання комісії, що підписуються головою комісії та її членами і засвідчуються печаткою.

За наявності заперечень представників фондів соціального страхування комісія направляє особу, що звернулася для встановлення інвалідності, на додаткове медичне обстеження, яке проводиться без урахування висновку попередньої лікарсько-консультативної комісії. Остаточне рішення приймається комісією за результатами додаткового медичного обстеження, обсяги якого визначаються комісією з урахуванням характеру та важкості захворювання.

За приписами пункту 20 Положення №1317 комісія під час встановлення інвалідності керується Інструкцією про встановлення груп інвалідності, затвердженою МОЗ за погодженням з Мінсоцполітики та Радою Федерації незалежних профспілок України.

У разі коли голова або окремі члени комісії не згодні з прийнятим рішенням, їх думка зазначається в акті огляду комісії, який подається у триденний строк Кримській республіканській, обласній або центральній міській комісії, що приймає відповідне рішення із урахуванням результатів додаткового медичного обстеження та консультативного висновку головного спеціаліста відповідного профілю.

За змістом пункту 24 Положення №1317 комісія видає особі, яку визнано особою з інвалідністю або стосовно якої встановлено факт втрати професійної працездатності, довідку та індивідуальну програму реабілітації і надсилає у триденний строк виписку з акта огляду комісії органові, в якому особа з інвалідністю перебуває на обліку як отримувач пенсії чи державної соціальної допомоги (щомісячного довічного грошового утримання), що призначається замість пенсії, та разом з індивідуальною програмою реабілітації - органові, що здійснює загальнообов`язкове державне соціальне страхування, виписку з акта огляду комісії про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках та потреби у наданні додаткових видів допомоги.

Міністерство охорони здоров`я України Наказом від 05.09.2011 №561 затверджено Інструкцію про встановлення груп інвалідності.

Пунктом 1.10 Інструкції №561 встановлено, що при огляді у МСЕК проводяться: вивчення документів, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлене захворюваннями, наслідками травм або вродженими вадами, які спричиняють обмеження нормальної життєдіяльності особи; опитування хворого; об`єктивне обстеження та оцінка стану всіх систем організму, необхідних лабораторних, функціональних та інших методів дослідження усіма членами комісії.

Тобто, виходячи з приписів зазначених вище норм чинного законодавства, рішення МСЕК приймається після повного медичного обстеження особи і проведення досліджень лікувально-профілактичним закладом охорони здоров`я, на підставі медичних документів та за результатами об`єктивного обстеження особи членами комісії.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 30.04.2021 у справі № 160/12235/19, від 30.11.2020 у справі №200/14695/19-а, а також від 12.06.2020 у справі № 810/5009/1855 при розгляді по суті спору у справах, у яких оспорюються рішення МСЕК, суд не може здійснювати власну оцінку підставності прийняття певного висновку, оскільки суди не є спеціалізованими установами в медичній сфері і тому оцінка підставності висновку МСЕК виходить за межі необхідного дослідження в контексті застосування норм матеріального права. Суди вправі перевіряти законність висновку МСЕК лише в межах дотримання процедури прийняття цього висновку на підставі приписів Інструкції про встановлення груп інвалідності, Положення про медико-соціальну експертизу та Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності.

Тобто, невірність визначення медичного діагнозу чи особливості перебігу захворювання тощо у фаховій площині можлива лише лікарями МСЕК.

Позивачка у позові вказує на порушення порядку проведення її огляду спеціалізованою кардіологічною МСЕК, вказуючи, що її огляд проведено непрофільною МСЕК, оскільки її захворювання є неврологічне, тому профільною МСЕК є офтальмо-неврологічна МСЕК. Також ОСОБА_1 зазначає, що під час огляду були присутні три члени комісії, в той час як до її складу входить четверо. І відповідно позивачка стверджує, що протиправним є спірне рішення від 15.02.2023 №79 спеціалізованої кардіологічної МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради", яке підписане одноособово головою Спеціалізованої кардіологічної МСЕК Інною Пархоменко та без печатки МСЕК, що, як на її думку, є грубим порушенням чинного законодавства та її прав.

Відповідач надаючи заперечення проти аргументів позивачки зазначає, що наявний у неї основний діагноз: Дисциркуляторна енцефалопатія відноситься до класу хвороб системи кровообігу, згідно з Міжнародною статистичною класифікацією хвороб МКХ 10, а судинний паркінсонізм є проявом саме Дисциркуляторної енцефалопатії. Оскільки основний діагноз ОСОБА_1 є хворобою системи кровообігу, а тому вона оглядалась спеціалізованою кардіологічною МСЕК відповідно до п.3.1 Положення про спеціалізовану кардіологічну МСЕК від 30.03.2020 року.

Стосовно огляду ОСОБА_1 трьома членами спеціалізованої кардіологічної МСЕК, відповідач повідомив, що в комісії також працює лікар-терапевт з медико-соціальної реабілітації ОСОБА_6 , яка лише складає індивідуальну програму реабілітації інваліда на основі огляду лікарів спеціалістів, а саме: двох кардіологів та невропатолога, які відображені в актах огляду МСЕК, для визначення реабілітаційного потенціалу особи з інвалідністю.

Також відповідач зазначив, що за результатами огляду та вивчення медичної документації ОСОБА_1 була підтверджена III група інвалідності, загального захворювання, про що позивачку було повідомлено листом-відповіддю, в якому зазначено рішення МСЕК та порядок оскарження рішення МСЕК у разі незгоди. Відповідач наголосив, що у вказаному листі відсутня печатка та підписи всіх членів МСЕК, оскільки вказаний лист є інформативним. В разі підтвердження групи інвалідності, нова довідка не видається.

Відповідно до довідки до акта огляду МСЕК серії 12 ААВ №196121 від 04.07.2022 року вона є інвалідом ІІІ групи з 24.06.2022 року, інвалідність встановлено безтерміново (а.с.43). Вказана довідка, якою позивачці встановлена інвалідність, видана спеціалізованою кардіо МСЕК.

Як свідчать матеріали справи відповідачем був проведений огляд позивачки, який проводила спеціалізована кардіологічна МСЕК до складу якої входять наступні лікарі: два кардіологи ( ОСОБА_7 голова комісії та ОСОБА_8 ), невропатолог ( ОСОБА_9 ) та терапевт з медико реабілітації ( ОСОБА_10 ).

Суд ухвалою від 10.11.2023 року витребував у відповідача належним чином завірену копію медико-експертної справи ОСОБА_1 , в т.ч. копію акта огляду та протоколу засідання комісії з прийнятим рішенням, за результатом її експертного огляду, проведеного 15.02.2023 року.

Відтак, згідного наданих відповідачем суду акта огляду та протоколу засідання комісії за результатом експертного огляду позивачки, проведеного 15.02.2023 року, суд убачає, що протокол засідання комісії №20 від 15.02.2023 року підписаний головою комісії (Пархоменко). Також в проколі зазначено підписи ще двох її членів ( ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ), в той час як акт огляду №143/11 підписаний головою комісії ОСОБА_13 та її членами: ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Підписи членів МСЕК в акті скріплені печаткою МСЕК. Натомість підпис четвертого члена комісії лікаря-терапевта Світлани Воробйової як у протоколі, так і у акті відсутній.

Першим абзацом пункту 19 постанови КМУ №1317 від 03.12.2009 року "Питання медико-соціальної експертизи" встановлено, що комісія проводить засідання у повному складі і колегіально приймає рішення. Відомості щодо результатів експертного огляду і прийнятих рішень вносяться до акта огляду та протоколу засідання комісії, що підписуються головою комісії та її членами і засвідчуються печаткою.

Таким чином, з викладеного вище суд убачає, що результати експертного огляду та прийняте рішення стосовно ОСОБА_1 оформлені з порушення процедури їх прийняття.

Суд зауважує, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

У відповідності до приписів статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, чи прийнято оскаржуване рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Разом з тим, розглядаючи по суті спори у справах щодо оскарження рішень МСЕК, суд вправі перевірити законність висновку МСЕУ лише в межах дотримання процедури прийняття цього висновку.

Однак суд не може здійснювати власну оцінку підставності прийняття певного висновку, оскільки як попередньо зазначалося, суди не є спеціалізованими установами в медичній сфері і тому оцінка підставності висновку МСЕК виходить за межі необхідного дослідження в контексті застосування норм матеріального права.

Враховуючи вищевикладене, суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Суд зауважує, що позивачка у позові не просить зобов`язати відповідача повторно провести обстеження стану її здоров`я для встановлення ІІ групи інвалідності, тобто не визначає спосіб захисту її порушеного права.

Водночас, відповідач подав суду інформацію про те, що 14.11.2023 року ОСОБА_1 була оглянута вдома спеціалізованою МСЕК та за результатами такого огляду їй встановлена перша-Б група інвалідності загального захворювання безтерміново. При цьому, позивач жодної позиції стосовно свого позову, після отримання нею інформації про встановлення їй першої групи інвалідності не надала.

Згідно наданої інформації суд доходить висновку, що порушене право позивачки наразі відновлено відповідачем самостійно, а тому втрачає правовий сенс у визначенні судом способу захисту порушеного права позивача.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Частиною 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачкою було сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 гривень, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.106).

Таким чином, враховуючи положення статті 139 КАС України та задоволення позову, суд дійшов висновку про те, що на користь позивачки слід стягнути судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 гривень за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" (вул. Академіка Корольова, 34/19, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25030; ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Спеціалізованої кардіологічної МСЕК Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради" від 15.02.2023 №79, винесене стосовно ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Комунального закладу "Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради".

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК