Справа № 520/25647/23
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2023-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2023 року № 520/25647/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Волошина Д.А., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції № 423 від 08 серпня 2023 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» щодо застосування до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції № 1113 о/с від 29 серпня 2023 року в частині звільнення зі служби в поліції з 29 серпня 2023 року поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498);

- поновити сержанта поліції ОСОБА_1 з 29 серпня 2023 року на службі в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь сержанта поліції ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 29 серпня 2023 року по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів, включаючи середню заробітну плату за один місяць, що підлягає негайному виконанню;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь сержанта поліції ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень 00 коп;

- постанову в частині поновлення сержанта поліції ОСОБА_1 , з 29 серпня 2023 року на службі в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, звернути до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 25.02.2019 його було прийнято на службу до Національної поліції України. Наказом Департаменту патрульної поліції № 423 від 08 серпня 2023 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» було вирішено застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У подальшому, наказом Департаменту патрульної поліції № 1113 о/с від 29 серпня 2023 року по особовому складу було вирішено, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», звільнити позивача зі служби в поліції з 29 серпня 2023 року. Вказані накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та звільнення зі служби позивач вважає незаконними, а тому звернувся до суду з позовними вимогами про скасування вказаних наказів у судовому порядку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 відкрито спрощене провадження в порядку передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідач надав відзив на позов, у якому вказав, що Департамент патрульної поліції в спірних правовідносинах діяв згідно вимог чинного законодавства. Вказує, що відповідачем встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у наступних протиправних діях позивача: 1) нездійснення безперервної відеозйомки та примусовому вимкненні портативного відеореєстратора під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023; 2) ухилення від проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції; 3) під час реагування на повідомлення не виконував встановлені вимоги, а саме: не проставляв невідкладно після прийняття виклику відповідні відмітки в системі ІПНП про прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання. Зазначає, що вказані порушення були встановлені відповідачем під час проведення службового розслідування відносно позивача, за результатами якого дисциплінарною комісією було прийнято рішення порушити перед начальником Департаменту патрульної поліції клопотання про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку. Просив відмовити в задоволенні позову.

Позивачем були подані додаткові пояснення по суті справи, у яких позивач підтримав позицію, викладену в позовній заяві, та надав додаткові докази на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві. Просив позов задовольнити.

Відповідачем також були подані додаткові пояснення у справі, в яких відповідач підтримав свою позицію, викладену у відзиві на позовну заяву та заперечував проти доводів позивача, викладених позивачем в додаткових поясненнях. Просив відмовити в задоволенні позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

25 лютого 2019 року ОСОБА_1 було прийнято на службу до Національної поліції України.

Відносно ОСОБА_1 було проведено службове розслідування, за результатами якого дисциплінарною комісією було прийнято висновок, затверджений 26.07.2023, згідно з яким дисциплінарна комісія вирішила порушити перед начальником Департаменту патрульної поліції клопотання про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 423 від 08 серпня 2023 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» було вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, частини третьої статті 1 «Дисциплінарного статуту Національної поліції в Україні», затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», статей 38 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців другого, третього та шостого пункту 1 розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпункту 10 пункту 7 розділу ІІІ «Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України», затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26 січня 2016 року № 50, підпункту 2 пункту 1 розділу ІХ «Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 квітня 2020 року № 357, пунктів 5, 6 розділу ІІ Інструкції («Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18 грудня 2018 року № 1026), підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу ІІІ «Посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП», затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217, пункту 7 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498) вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 1113 о/с від 29 серпня 2023 року по особовому складу було вирішено, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», звільнити зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498), поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області, з 29 серпня 2023 року.

Зі змісту вищевказаного наказу про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції вбачається, що відповідачем встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у:

- нездійсненні безперервної відеозйомки та примусовому вимкненні портативного відеореєстратора під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023;

- ухиленні від проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції;

- під час реагування на повідомлення не проставляв невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування.

Позивач вважає вищевказані накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та про звільнення зі служби в поліції незаконними, тому звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Згідно положень ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд перевіряє дотримання вказаних критеріїв суб`єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення, вчиненні дій чи допущенні бездіяльності.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 9 ст. 15 Дисциплінарного статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893) службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 4 розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Відповідно до п. 9 розділу VІ Порядку №893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією. У разі якщо уповноважений керівник не має права на накладення конкретного виду дисциплінарного стягнення на поліцейського, він затверджує висновок службового розслідування і одночасно порушує перед старшим прямим керівником, наділеним правом накладати таке стягнення, клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського.

Згідно з п. 2 переліку посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженого наказом Національної поліції України від 04.10.2018 №929, начальник територіального (у тому числі міжрегіонального) органу Національної поліції України надано повноваження накладати такі види стягнень: зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження в спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції.

Як встановлено судом, відносно ОСОБА_1 було проведено службове розслідування, за результатами якого дисциплінарною комісією було прийнято висновок, затверджений 26.07.2023, згідно з яким дисциплінарна комісія вирішила порушити перед начальником Департаменту патрульної поліції клопотання про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 423 від 08 серпня 2023 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» було вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, частини третьої статті 1 «Дисциплінарного статуту Національної поліції в Україні», затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», статей 38 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців другого, третього та шостого пункту 1 розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпункту 10 пункту 7 розділу ІІІ «Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України», затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26 січня 2016 року № 50, підпункту 2 пункту 1 розділу ІХ «Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 квітня 2020 року № 357, пунктів 5, 6 розділу ІІ Інструкції («Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18 грудня 2018 року № 1026), підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу ІІІ «Посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП», затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217, пункту 7 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498) вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 1113 о/с від 29 серпня 2023 року по особовому складу було вирішено, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», звільнити зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0172498), поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області, з 29 серпня 2023 року.

Зі змісту вищевказаного наказу про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції вбачається, що відповідачем встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у:

- нездійсненні безперервної відеозйомки та примусовому вимкненні портативного відеореєстратора під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023;

- ухиленні від проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції;

- під час реагування на повідомлення не проставляв невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування.

По суті виявлених порушень, що стали підставою для звільнення позивача зі служби в поліції, судом встановлено наступне.

Щодо нездійснення безперервної відеозйомки та примусовому вимкненні портативного відеореєстратора під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023 суд зазначає наступне.

Відповідачем встановлено, що позивач не здійснював безперервну відеозйомку та примусово вимикав портативний відеореєстратор під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023, що вбачається з висновку службового розслідування.

Так, позивач мав обов`язок здійснювати безперервну відеофіксацію з початку виконання службових обов' язків і до його завершення.

Однак, з матеріалів справи встановлено, що під час чергувань 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023 позивач періодично вимикав портативний відеореєстратор, частково та вибірково здійснював фіксацію служби на портативний відеореєстратор, а саме:

- 10.06.2023 з 07.00.00 до 09.45.36, з 09.52.24 до 15.09.09, з 15.14.51 до 17.48.21, з 17.52.23 до 18.12.26 та з 18.20.18 до 19.00 відеофіксація за допомогою отриманого портативного відеореєстратора не здійснювалася (перебував на чергуванні з 07.00 до 19.00);

- 18.06.2023 з 06.30.00 до 06.59.33, з 07.03.36 до 08.18.14, з 08.22.18 до 08.40.30 відеофіксація за допомогою отриманого портативного відеореєстратора не здійснювалася (перебував на чергуванні з 06.30 до 18.30);

- 21.06.2023 з 18.30.00 до 18.38.17, з 18.42.59 до 19.25.29, з 19.35.14 до 20.46.12, з 20.52.20 до 22.30.40, з 22.34.56 до 23.39.05, з 23.44.52 до 06.30.00 22.06.2023 відеофіксація за допомогою отриманого портативного відеореєстратора не здійснювалася (перебував на чергуванні з 18.30 21.06.2023 до 06.30 22.06.2023);

- 25.06.2023 з 06.30.00 до 06.35.36, з 06.42.26 до 12.34.41, з 12.41.35 до створення службового завдання «Перерва» о 16.29.27, з моменту завершення службового завдання «Перерва» о 17.29.29 до моменту фактичного закінчення виконання службових обов`язків о 19.09.51 відеофіксація за допомогою отриманого портативного відеореєстратора не здійснювалася (перебував на чергуванні з 06.30 до 19.09.51);

- 26.06.2023 з 06.30.00 до 06.35.22, з 06.43.15 до 06.49.03, з 06.53.05 до 06.53.41, з 06.57.42 до 08.34.03, з 08.41.34 до 08.46.36, з 08.51.28 до 09.23.49, з 09.30.29 до 15.30.38, з 15.34.39 до 15.55.52, з 15.59.54 до 16.18.09, з 16.22.38 до 16.44.03, з 17.39.20 до створення службового завдання «Перерва» о 17.40.58; з моменту завершення службового завдання «Перерва» о 18.17.05 до моменту фактично завершення виконання службових обов`язків о 19.45.07 відеофіксація за допомогою отриманого портативного відеореєстратора не здійснювалася (перебував на чергуванні з 06.30 до 19.45.07).

Як встановлено, під час реагування на повідомлення позивач не здійснював безперервного відеофіксування, що призводило до неможливості встановити повний перебіг події.

Суд зазначає, що Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 року за № 28/32999, відповідно до пункту 9 частини 1 статті 31, статті 40 Закону України «Про Національну поліцію», з метою забезпечення організації застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затверджено "Інструкцію із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису" (далі Інструкція № 1026).

Згідно із пунктом 5 розділу II Інструкції № 1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач, маючи статус поліцейського, вчинив дисциплінарний проступок, а саме: при виконанні службових обов`язків не вів безперервну відеозйомку в порушення вищевказаних положень Закону України "Про Національну поліції" та Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

При цьому, вказане порушення є систематичним, оскільки позивач неодноразово нехтував своїми обов`язками щодо здійснення безперервної відеофіксації під час чергувань, а саме: 10.06.2023, 18.06.2023, 21.06.2023, 22.06.2023, 25.06.2023 та 26.06.2023, що вбачається з матеріалів службового розслідування відносно позивача.

Також, судом встановлено, що з приводу нехтування позивачем обов`язком щодо ведення безперервної відеозйомки під час чергування 21.06.2023, УПП в Харківській області ДПП було проведено службове розслідування відносно позивача.

За результатами службового розслідування наказом УПП в Харківській області ДПП від 27.06.2023 № 65 "Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" до сержанта ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Тобто, раніше до позивача вже застосовувалося дисциплінарне стягнення, що мало змусити позивача неухильно дотримуватися своїх службових обов`язків задля уникнення більш негативних наслідків.

Щодо доводів позивача про те, що нездійснення повної відеофіксації обставин виконання службових обов`язків відбулося не з його вини, а через несправні акумулятори портативних відеореєстраторів та їх швидке розряджання, суд зазначає наступне.

Так, позивач вказує, що портативні відеореєстратори, які видавалися позивачу під час чергувань, швидко розряджалися, а керівництвом УПП в Харківській області ДПП не видавалися поліцейським зарядні пристрої для портативних відеореєстраторів, тому позивач був змушений вести часткове відеофіксування під час чергувань, задля уникнення повного розряджання портативного відеореєстратора.

З матеріалів справи та наданих сторонами пояснень судом встановлено, що у користуванні УПП в Харківській області ДНП перебувають портативні відеореєстратори Video Badge VB-400.

Відповідно до експлуатаційних характеристик, копія яких міститься в матеріалах справи, відеореєстратори Video Badge VB-400 мають функцію попереднього запису. Дана функція активується, щойно камеру від`єднано від док-станції. Тобто після від`єднання камери від док-станції, вона працює, та постійно фіксує навколишню обстановку (відео та аудіо). Коли поліцейський натискає кнопку спереду камери, щоб почати запис, камера фактично переходить в режим збереження зафіксованих даних. При цьому режим попереднього запису звершується виключно перед повним розряджанням акумулятора. Окрім того відеокамера автоматично фіксує всі дії, які вона виконує у логфайлах.

Таким чином, твердження позивача про те, що часткове відеофіксування та періодичне вимикання камери впливало на розрядження акумулятора є безпідставним, оскільки портативний відеореєстратор при від`єднанні від зарядного пристрою працює постійно та здійснює безперервну зйомку, а виключення та включення поліцейським відеореєстратора впливає лише на збереження зафіксованих реєстратором подій.

Отже, періодичне вимкнення та включення позивачем портативного відеореєстратора жодним чином не впливало на розряджання камери, а впливало лише на збереження записів, які були здійснені під час увімкнення відеореєстратора.

Щодо ухилення від проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог підпункту 10 пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 № 50 (далі - Наказ № 50), особовий склад навчальної групи зобов`язаний: самостійно опановувати розміщену на Освітньому порталі навчальну тематику за видами службової підготовки та щомісячно проходити тестування в ньому для визначення власного рівня службової підготовленості.

Підпунктом 3 пункту 1 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.01.2023 № 63 передбачено, що навчання поліцейських в системі службової підготовки проводити з 16 січня до 31 серпня 2023 року згідно тематичних планів зі службової підготовки на 2023 рік, теоретичну частину службової підготовки поліцейські опановують за допомогою інформаційної підсистеми «Освітній портал службової підготовки поліцейських» ІПНП.

Так, службовим розслідуванням, що було проведене відносно позивача, встановлено непроходження позивачем тестування за допомогою інформаційної підсистеми «Освітній портал службової підготовки поліцейських» ІПНП. Так, остання дата авторизації в позивача в Освітньому порталі - 28.01.2020, тобто позивач не приходив службову підготовку за допомогою інформаційної підсистеми «Освітній портал службової підготовки поліцейських» ІПНП протягом 3 років.

Отже, позивачем не дотримано вимог Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України та не виконано обов`язку щодо проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції.

Позивачем не подано до суду доказів проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції.

Доводи позивача про відсутність обов`язку щодо проходження щомісячного тестування суд не приймає до уваги, оскільки обов`язок працівників поліції проходити щомісячне тестування на знання вимог нормативно-правових актів встановлений Положенням про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 № 50.

Також, у ході проведення перевірки рівня службової підготовки особового складу ОСОБА_1 під час опитування показав рівень знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання нижче ніж "добре", що свідчить про низький рівень службової підготовленості та відсутність орієнтування в положеннях нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники Національної поліції України, а саме: вимог ст. 46 Закону України "Про Національну поліцію" та "Інструкції з заходів безпеки при поводженні зі зброєю", яка затверджена Наказом МВС України № 70 від 01 лютого 2016 року. За результатами вказаної перевірки відносно позивача заповнено картку-застереження та передано до відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП.

Щодо несвоєчасного проставлення відміток прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання в системі ІПНП під час реагування на повідомлення суд зазначає наступне.

Зі змісту пп. 2 п. 1 розділу ІХ «Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України", затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 квітня 2020 року № 357, вбачається, що працівникам, які перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

Судом встановлено, що порушення вказаних вимог виявилося в тому, що під час відпрацювання повідомлення "Крадіжка" за адресою: АДРЕСА_1 , яке надійшло о 21:44 20.05.2023, ОСОБА_1 , будучи зареєстрованим в ІПНП як авторизований користувач, о 21:44:54 проставив відмітку про прийняття повідомлення, а о 21:56:31 проставив відмітку про прибуття на місце події, фактично перетнувши відстань 200 метрів о 22:00 згідно даних, які містяться в ІПНП.

Вказане порушення підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.

Також, у матеріалах справи міститься службова характеристика відносно ОСОБА_1 . Згідно службової характеристики вбачається, що за період служби у взводі № 1 роти № 2 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП сержант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе як безвідповідальний працівник, який не здатен виконувати поставлені перед ним завдання, часто виконує свої обов`язки на неналежному рівні, схильний до незрозумілих дій, які негативно впливають на результати служби. У нормативно - правовій базі, що регламентує діяльність Національної поліції України, та інших галузях права не орієнтується, бажання підвищувати рівень своїх знань та самовдосконалюватися не демонструє, до професійного розвитку відноситься безініціативно. Допускає невиконання наказів та доручень керівництва. За результати своєї праці не вболіває, розпочату роботу не доводить до завершення. Часто намагається уникнути виконання покладених на нього завдань, здорової ініціативи щодо несення служби не проявляє, керівництву роти здатен говорити неправду з метою уникнення проявів непрофесійності своїх дій та приховання порушень вимог чинною законодавства, схильний до порушень службової дисципліни, має дисциплінарне стягнення. У стосунках з громадянами дозволяє собі грубість та нетактовність, агресивну реакцію на справедливі зауваження. Морально не стійкий. У випадку незгоди з рішенням керівництва роти щодо місця несення служби, відразу скаржиться на погане самопочуття, намагається будь-яким шляхом не заступити до несення служби. Державною мовою володіє на середньому рівні, службою в Національній поліції України не дорожить.

Щодо доводів позивача про недоведеність обставин, викладених у службовій характеристиці відносно позивача, яка враховувалась при прийнятті висновку про необхідність звільнення позивача, то суд зазначає, що службова характеристика є носієм оціночної і доказової інформації щодо службової діяльності особи.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила № 1179).

Згідно із пунктом 1 розділу II, пунктом 3 розділу V Правил № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Системний аналіз вищезазначених правових норм та співставлення і застосування їх при оцінці обставин, встановлених під час розгляду адміністративної справи, та підтверджених наданими сторонами доказами, дозволяє зробити наступні висновку: працівник поліції, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання, зобов`язаний діяти при виконанні своїх службових обов`язків виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, іншими нормативно правовими актами, що регламентують діяльність поліції, дотримуватися складеної Присяги поліцейського, правил, визначених у посадових інструкціях, наказів керівництва, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків; у разі порушення та не дотримання поліцейським у своїй службовій діяльності Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також вчинення дій які підривають авторитет Національної поліції України, такі дії або бездіяльність вважаються порушенням службової дисципліни; у разі порушення поліцейським службової дисципліни, тобто вчинення дисциплінарного проступку, поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із Дисциплінарним статутом; поліцейському керівнику забороняється віддавати (видавати) незаконний наказ або такий, що не пов`язаний із службовою діяльністю поліції або виходить за межі посадових (функціональних) обов`язків керівника; для збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, наказом керівника поліції призначається проведення службового розслідування спеціально утвореною дисциплінарною комісією; у разі якщо службовим розслідуванням встановлено у діях, бездіяльності поліцейського складу дисциплінарного проступку, керівник поліції на підставі висновків службового розслідування приймає наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, передбаченого Дисциплінарним статутом із врахуванням встановлених службовим розслідуванням обставин, а саме: характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Слід вказати, що до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби до позивача вже було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Беручи до уваги встановлені судом обставини справи, кількість вчинених позивачем порушень, які мають місце та не заперечується позивачем, період вчинення позивачем численних дисциплінарних правопорушень, надані сторонами докази та пояснення та оцінюючи всі вчинені позивачем порушення в сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем за вчинений дисциплінарний проступок до позивача було застосовано стягнення співмірне та справедливе вчиненому дисциплінарному проступку.

На підставі вказаного судом встановлено, що під час прийняття оскаржуваних наказів відповідачем враховано характер вчинених позивачем порушень, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд, також оцінивши всі встановлені обставини в сукупності, вважає, що оскаржувані накази позивача є обґрунтованими та правомірними. Під час судового розгляду судом не встановлено протиправності дій відповідача відносно позивача, позивачем належних доказів протиправності дій позивача чи оскаржуваних наказів також не надано.

Слід вказати, що позивач не заперечує наявності вчинених ним порушень, що стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів, а лише вказує про несуттєвість таких порушень та відсутність його прямої вини. Усі твердження позивача щодо відсутності його вини у вчинених правопорушеннях спростовуються матеріалами справи.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши під час судового розгляду факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача та протиправності оскаржуваних наказів відповідача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду щодо правомірності оскаржуваних наказів та дій відповідача не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних наказів Департаменту патрульної поліції № 423 від 08 серпня 2023 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та № 1113 о/с від 29 серпня 2023 року про звільнення позивача зі служби в поліції, то позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та стягнення на користь позивача моральної шкоди, які є похідними, також не підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Волошин