Справа № 120/7317/21-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без руху

м. Вінниця

01 грудня 2023 р. Справа № 120/7317/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

У провадження Вінницького окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Ухвалою суду від 01.11.2023 відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

27.11.2023 ОСОБА_1 подано зустрічний позов до Головного управління ДПС у Вінницькій області, в якому позивач просить суд:

- визнати незаконними та неправомірними дії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області щодо не визнання, не застосування та не виконання при здійсненні своїх повноважень від імені держави волі Українського народу, як найвищої і прямої влади в державі та основ державного суверенітету України встановлених її народом на референдумі 01.12.1991 року;

- визнати незаконними та неправомірними дії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області щодо подання адміністративного позову 06.07.2021 до гр. ОСОБА_1 з перевищенням меж здійснення права представляти інтереси власника землі в Україні, її народу органами державної влади та органами місцевого самоврядування визначених діючою Конституцією України та всупереч діючих основ конституційного ладу;

- визнати неправомірними та незаконними дії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області щодо прийняття та використання для нарахування ОСОБА_1 до сплати податкового боргу в сумі 64321,10 грн. та формування повідомлень-рішень за період 2018-2020 роки № -0228 - № -0228 від 26.06.2020 реєстрів про орендаря землі громадянина ОСОБА_1 , надані листами Якушинецької сільської ради від 31.01.2020 № 10-02/144 та від 28.01.2021 № 10-02/130 та складеними на підставі недостовірної та здобутої Якушинецькою сільською радою у незаконний спосіб інформації;

- визнати незаконними та скасувати повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області за період 2018-2020 роки № -0228 - № -0228 від 26.06.2020 року.

За правилами частини першої статті 177 КАС України, відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частини другої статті 177 КАС України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною першою статті 178 КАС України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 178 КАС України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Перевіривши зустрічну позовну заяву та додані до неї матеріали суд встановив, що її подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів, які мають своїм завданням справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 КАС України).

Пунктом 8 частини першої статті 4 КАС України передбачено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Отже, підставою для звернення до суду із позовом є порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. У свою чергу, законодавством визначено вичерпний перелік форм захисту прав позивача.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною першою статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В силу положень пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд звертає увагу позивача, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко, лаконічно і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог.

За правилами пунктів 9 - 10 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначаються обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що відносини, які виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Щодо «порушеного права», за захистом якого особа може звертатися до суду, то за змістом рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в тому ж рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Гарантоване статтею 55 Конституції України та конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним і стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Суд звертає увагу на те, що порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Суд зазначає, що позовна вимога про визнання незаконними та неправомірними дій Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо не визнання, не застосування та не виконання при здійсненні своїх повноважень від імені держави волі Українського народу, як найвищої і прямої влади в державі та основ державного суверенітету України встановлених її народом на референдумі 01.12.1991 року, носить узагальнений характер та не містить конкретно визначених дій, які вчинено податковим органом безпосередньо щодо особи позивача та у зв`язку з чим порушено його індивідуально виражені права або інтересів.

Формулювання, яке використовує позивач, щодо не визнання, не застосування та не виконання волі Українського народу та основ державного суверенітету України, встановлених її народом на референдумі 01.12.1991 року, не містить в собі вказівки на конкретні, індивідуально виражені права позивача, порушення яких, допущено Головним управлінням ДПС у Вінницькій області.

Відтак, позивачу необхідно уточнити вищезазначену позовну вимогу, привести її у відповідність до частини 1 статті 5 КАС України та навести обґрунтування заявлених позовних вимог, у цій частині.

Щодо заявленої позивачем позовної вимоги про визнання незаконними та неправомірними дій Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо подання адміністративного позову 06.07.2021 до гр. ОСОБА_1 , суд вважає за необхідне зазначити, що така позовна вимога обґрунтована відсутністю у Головного управління ДПС у Вінницькій області повноважень на звернення до адміністративного суду із позовною заявою про стягнення податкового боргу з орендної плати за землю.

Тобто фактично позивач вказує на відсутність у Головного управління ДПС у Вінницькій області адміністративної процесуальної дієздатності, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, а не підставою для звернення до суду із зустрічним позовом про визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень щодо звернення до суду з позовом до ОСОБА_1 .

При цьому, судом враховано, що позивач звертався до суду в межах справи №120/7317/21 за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу із заявою про залишення позову без розгляду або закриття провадження у справі, у якій висловлено свої заперечення щодо про відсутність повноважень у Головного управління ДПС у Вінницькій області для звернення до суду з таким позовом.

Відтак, судом буде надана оцінка таким доводам ОСОБА_1 в межах розгляду первісного позову. З огляду на вищезазначене, суд вважає за можливе запропонувати позивачу за зустрічним позовом уточнити позовні вимоги в цій частині або виключити останні.

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою, другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, серед іншого ОСОБА_1 заявлено в зустрічному позові вимогу про визнання неправомірними та незаконними дій Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо прийняття та використання для нарахування ОСОБА_1 до сплати податкового боргу в сумі 64321,10 грн. та формування повідомлень-рішень за період 2018-2020 роки № -0228 - № -0228 від 26.06.2020 реєстрів про орендаря землі громадянина ОСОБА_1 , надані листами Якушинецької сільської ради від 31.01.2020 № 10-02/144 та від 28.01.2021 № 10-02/130 та складеними на підставі недостовірної та здобутої Якушинецькою сільською радою у незаконний спосіб інформації.

Відтак, фактично позивачем оскаржуються дії Головного управління ДПС у Вінницькій області, які мали місце у 2020-2021 роках.

При цьому, позивач самостійно у зустрічному позові зазначає, що з листа від 23.06.2021 № 57/ЗПІ/02-32-13-03-10 Головного управління ДПС у Вінницькій області йому стало відомо про те, що нарахування орендної плати та формування податкових повідомлень-рішень за період 2018-2020 роки: № -0228 - № -0228 від 26.06.2020 відбувалось згідно поданих Якушинецькою сільською радою до ГУ ДПС у Вінницькій області реєстрів від 31.01.2020 № 10-02/144.

Також позивачем зазначено, що у відповідь на його запит від 16.07.2021 Якушинецькою сільською радою листом від 23.07.2021 № 10-02/1155 надано копії листів Якушинецької сільської ради від 31.01.2020 № 10-02/144 та від 28.01.2021 №10-02/130 адресованих ГУ ДПС у Вінницькій області з доданими до них реєстрами.

Відтак, позивач дізнався про наявність відповідних листів та про порушення своїх прав ще у 2021 році, однак, із позовною заявою (зустрічним позовом) звернувся до суду поза межами 6-місячного строку.

Не долучено до зустрічного позову й клопотання про поновлення строку звернення до суду, з мотивами причин пропуску строку, визначеного ст. 122 КАС України.

З приводу строку звернення до суду з позовними вимогами, в частині визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Вінницькій області № -0228 - № -0228 від 26.06.2020, суд зазначає наступне.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Верховний Суд у складі палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 дійшов висновку, що у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Відтак, у випадку оскарження податкових повідомлень-рішень підлягає застосуванню загальний строк звернення до суду, що визначений частиною другою статті 122 КАС України.

За змістом зустрічного позову ОСОБА_1 оскаржуються податкові повідомлення-рішення: №-0228 від 26.06.2020, №307477-505-0228 від 26.06.2020, №-0228 від 26.06.2020, № -0228 від 26.06.2020, № -0228 від 26.06.2020, № -0228 від 26.06.2020, №-0228 від 26.06.2020, №-0228 від 26.06.2020, від №-0228 від 26.06.2020, № -0228 від 26.06.2020, №-0228 від 26.06.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №3-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020, №-0228 від 06.10.2020.

При цьому, як зі змісту зустрічного позову та з матеріалів справи №120/7317/21-а вбачається, що ОСОБА_1 знав про нарахування йому податку за платежем орендна плата з фізичних осіб, відповідно до вищезазначених податкових повідомлень-рішень ще у липні 2021 року. Адже 09.07.2021 ОСОБА_1 за допомогою системи "Електронний Суд" надіслав до Вінницького окружного адміністративного суду додаткові пояснення, у яких вказав, що 06.07.2021 на його електронну адресу надійшов документ "Адміністративний позов" зі змісту якого йому стало відомо про те, що ГУ ДПС у Вінницькій області подало до суду адміністративний позов про стягнення з нього податкового боргу в сумі 64321,10 грн.

Відтак, позивачем пропущено 6-місячний строк звернення до суду з позовними вимогами про оскарження вищезазначених податкових повідомлень-рішень та при подачі зустрічного позову не заявлено клопотання про поновлення такого строку.

Поряд з цим слід наголосити, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною 2 статті 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність зустрічного позову вимогам закону, останній належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених судом недоліків, визначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Керуючись ст. 169, 177, 178, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Встановити позивачеві 10-денний строк з дня отримання копії ухвали про залишення зустрічного позову без руху для усунення недоліків позовної заяви, у спосіб визначений у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна