Справа № 190/2206/23
Суддя: Кудрявцева Ю. В.
Дата ухвалення: 2023-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 190/2206/23
Провадження №2-а/190/12/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кудрявцевої Ю.В.

за участю:

секретаря Пронської Т.В.

представника відповідача Максименка Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.П`ятихатки адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ГУДСУНС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.77-1 ч.1 КУпАП.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що 27.09.2023 року близько 19.00 год. він знаходився на подвір`ї належного йому житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Десь о 19.20 год. він побачив, що біля його будинку на узбіччі, де він до того проводив прибирання території від сухого листя та трави і які ним було зібрано до купи, що знаходилася на узбіччі його прибудинкової території, з метою подальшого вивезення, відбулося загорання зібраного ним сухого листя та трави. З метою гасіння пожежі він був вимушений вийти за межі свого подвір`я для ліквідації загорання. У той же час до нього підійшов працівник МНС у Кам`янському районі Дніпропетровської області та склала відносно нього протокол про притягнення його до адміністративної відповідальності серії ДН №000870 від 27.09.2023 року за ч.1 ст.77-01 КУпАП.

На підставі складеного протоколу йому було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення від 02.10.2023 року серія ДН №000578 у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 3060 грн. Винесену постанову про накладення на нього адміністративного стягнення вважає незаконною і необґрунтованою. Оскільки даний протокол було складено у його відсутності, ним не підписувався. Його персональні дані, особі що складала протокол, було надано без його згоди, його сестрою. Про дату та час розгляду справи він не був завчасно обізнаний та повідомлений посадовою особою, яка склала протокол. Просить постанову серії ДН №000578 в справі про адміністративне правопорушення від 02.10.2023 року, складену державним інспектором з нагляду у сфер пожежної та техногенної безпеки у Кам`янському районі Дніпропетровської області, заступником начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Кам`янського РУ ТУ ДСНС України у Дніпропетровській області про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.77-1 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 3060 грн., визнати неправомірною та скасувати. Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.77-1 КУпАП до штрафу у розмірі 3060 грн., в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.77-1 КУпАП. Стягнути з відповідача сплачений ним судовий збір.

Ухвалою судді від 11.10.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі з повідомленням (викликом) сторін; встановлено відповідачу десяти денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу п`ятиденний строк для подання відповіді на відзив. Копії ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження надіслано сторонам.

31.10.2023 року від представника відповідача - Головного управління ДСУНС у Дніпропетровській області до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю. Не погоджуючись із доводами та вимогами позивача, представник відповідача Корецький Ю. зазначає, що фахівцем ВЗЗзПНС Кам`янського району ЦЗД ГУ ст.лейтенантом служби цивільного захисту Кірєєвою А.А. роз`яснено позивачу ОСОБА_1 його права та обов`язки, передбачені ст.ст.55,56,59,63 Конституції України та ст.268 КУпАП, і повідомлено про розгляд адміністративної справи. Вказане було засвідчено підписом ОСОБА_1 , від пояснень останній відмовився. Крім того ОСОБА_1 27.09.2023 року отримав примірник протоколу ДН №000870, що було засвідчено його підписом. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_2 не надходило. Постанову про накладення адміністративного стягнення від 02.10.2023 року серії ДН №000578 отримано ОСОБА_1 поштовим переказом.

02.11.2023 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якому останній пояснив що, він не згоден з доводами відповідача про те, що протокол про адміністративне правопорушення було складено у його присутності та ним підписано особисто. Даний протокол дійсно було складено, але у присутності його сестри ОСОБА_3 , в даному протоколі він не розписувався та особою яка склала протокол не було йому повідомлено про час та місце розгляду справи. Крім того, він не мав фізичної змоги бути присутнім під час складання адміністративних матеріалів відносно вчиненого ним правопорушення, так як він являється інвалідом ІІІ групи відповідно до МСЕК №3 від 16.03.2004 року. Через психіатричне захворювання під час хвилювання або нервового навантаження, він не може керувати своїми діями та усвідомлювати у повній мірі оточуючий світ. Через сильне душевне хвилювання він не зміг пояснити представнику органу ДНС України, що саме ці дії ним не здійснювалися, а він лише вийшов з двору для проведення гасіння вогнища яке було запалено невідомими особами. Просить задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.

16.11.2023 року від представника відповідача - Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області до суду надійшло письмове заперечення на відповідь на відзив, в якому він посилається на те, що позивач ОСОБА_1 27.09.2023 року отримав примірник протоколу ДН №000870, що підтверджується підписом ОСОБА_1 . Також зазначає, що доводи позивача про те, що посадова особа не повідомила його про час та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності не відповідають дійсності, оскільки підпис ОСОБА_1 наявний у розділі де прописано про час та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності. При цьому представник відповідача наголошує, що позивача не визнано неосудною особою чи недієздатною особою, а причина інвалідності визначено ОСОБА_1 за загальним захворюванням та про те, що позивач страждає психічним розладом, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в довідці МСЕК не зазначено. Тому просить у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час слухання справи повідомлений належним чином, від нього на адресу суду надійшла заява, в якій він просить суд розглядати справу без його участі, позов підтримав повністю та просить позов задовольнити з врахуванням обставин викладених ним в позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області Карецький Ю.О. в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_1 не визнав, просить в задоволенні позову відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та письмовому запереченні на відповідь на відзив

Заслухавши доводи представника відповідача, дослідивши матеріали та з`ясувавши дійсні обставини справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із таких мотивів.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством є завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадській порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Із оскаржуваної постанови серії ДН №000578 від 02.10.2023 року, що винесена державним інспектором з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки у Кам`янському районі, заступником начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Кам`янського РУ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області Єрмаковим М.Є., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 77-1 КУпАП убачається, що ОСОБА_1 27.09.2023 року о 19 год. 25 хв. на території Кам`янського району , що розташована за адресою: Кам`янський район, П`ятихатська МТГ, м.П`ятихатки, вул.Саксаганська біля буд.95 випалював природню рослинність, залишки сухої рослинності без дотримання порядку встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього середовища без дотримання Порядку випалювання сухої рослинності або її залишків, затвердженого наказом №541 від 12.08.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною першою статті 77-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за випалювання стерні, луків, пасовищ, ділянок із степовою, водно-болотною та іншою природною рослинністю, рослинності або її залишків та опалого листя на землях сільськогосподарського призначення, у смугах відводу автомобільних доріг і залізниць, у парках, інших зелених насадженнях та газонів у населених пунктах без дотримання порядку, встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, - що тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від ста вісімдесяти до трьохсот шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від дев`ятисот до однієї тисячі двохсот шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В силу положень статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом безспірно встановлено, що оскаржувана постанова відповідача від 02.10.2023 року була винесена лише на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії ДН №000578 від 02.10.2023 року та фототаблиці що складається з трьох фотозображень, на яких видно лише сілуети якоїсь людини і не дозволяє суду встановити обставини, викладені в протоколі та постанові про адміністративне правопорушення.

Згідно частини першої статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Відтак, суд вважає недопустимими доказами винуватості позивача ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 77-1 КУпАП, що були долучені відповідачем, а саме: фототаблицю, згідно якої відповідач вказує на те, що саме на ній позивач випалює суху рослинність. При цьому, з фотозображень суд не має можливості дійсно встановити чи саме позивачем здійснюється випалювання сухої рослинності, чи чогось іншого (а.с.24). Крім того, позивачем долучено до матеріалів справи оригінал як протоколу про адміністративне правопорушення серії ДН №000870 від 27.09.2023 року так і постанови про накладення адміністративного стягнення серії ДН №000578 від 02.10.2023 року, в яких дійсно у відповідних графах відсутні дані про свідків; підпис правопорушника, який ознайомлений з його правами та обов`язками, місцем і часом розгляду справи; поясненням правопорушника та відсутній підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду (наприклад коли воно зафіксоване у встановленому законом порядку (чітке фото та/або відеозапис) та підтверджує факт скоєння правопорушення.

Крім того, як роз`яснив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 08 липня 2020 року в справі №463/1352/16-а, що в справах про адміністративні правопорушення суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин, про що зазначено в постанові.

Натомість, оскаржувана постанова відповідача не містить жодного посилання на дослідження доказів, до неї не додано доказів, а також пояснень свідків, що свідчили б про наявність у діях позивача вини у вчиненні адміністративних правопорушень, за які його притягнуто до відповідальності.

Також відповідно до правової позиції Верховного суду, викладеної в постанові від 30 травня 2019 року в справі №337/3389/16-а, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень. У контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень (в даному випадку державним інспектором Єрмаковим М.Є.) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04 березня 2019 року в справі №199/7360/17(2-а/199/252/17) зроблено висновок про те, що протокол про адміністративне правопорушення встановлює лише виявлення порушення, однак, не породжує будь-яких правових наслідків для позивача, не встановлює його прав і обов`язків, а тому не може бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства. Разом з тим, розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів.

Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 травня 2020 року в справі №490/236/16-а роз`яснено, що в порядку підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення, як передбачає стаття 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката. За змістом же статей 279, 280 КУпАП головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відтак, судом встановлено, що виходячи із положень вищезгаданих статей КУпАП, співробітниками відповідача при винесенні оскаржуваної постанови не було виконано вимог цих статей, зокрема не зазначено належних і допустимих доказів на обґрунтування допущеного позивачем правопорушення, зважаючи на те, що на цьому настоює позивач, категорично заперечуючи вчинення ним інкримінованого адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 77-1 КУпАП. Також не зазначено і не додано таких доказів представником відповідача до оскаржуваної постанови серії ДН №000578 від 02.10.2023року. Аналогічно, як убачається із протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 77-1 КУпАП серії ДН №000870 від 27.09.2023 року, на підставі якого винесено оскаржувану постанову відповідача, що до вказаного протоколу не додано жодного доказу (матеріалів). Зокрема, у графі «до протоколу долучається» зазначено фототаблиця і яка, як вже зазначено було судом, не відображає обставин вчинення даного правопорушення, тобто адміністративний протокол не містять належних і допустимих доказів цього правопорушення.

Згідно вимог частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС).

Згідно статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості. Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, у рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України, Європейський суд з прав людини зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 08 липня 2020 року в справі №463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За наведених обставин суд вважає, що прийняте співробітником відповідача - ОСОБА_4 рішення у виді постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності (постанова про накладення адміністративного стягнення серії ДН №000578 від 02.10.2023) є необ`єктивною, необґрунтованою, винесеною з порушенням встановленого законодавством порядку та за відсутності достатніх даних про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 77-1 КУпАП, як і відсутність доказів на порушення позивачем норм законодавства, а тому оскаржувана постанова відповідача підлягає скасуванню із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Отже, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог шляхом скасування рішення суб`єкта владних повноважень із закриттям справи про адміністративне правопорушення (п. 1 ч. 3 ст. 286 КАС України).

Крім того, ураховуючи задоволення позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, суд вважає, що на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, підлягає відшкодуванню сплачений позивачем судовий збір, що підтверджується долученою до справи квитанцією №27 ТВБВ №10003/0498 від 09.10.2023 на суму 536 грн. 80 коп. (а.с. 10), який слід стягнути на підставі п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір») за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь позивача ОСОБА_1 , що відповідатиме положенню ч.1 ст.139 КАС України.

Ураховуючи наведене і керуючись ст.ст. 5, 6, 7, 9, 72-78, 132, 134, 139, 143, 242-246, 262, 271, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати постанову серії ДН №000578 від 02 жовтня 2023 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави в сумі 3060 гривень.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.77-1 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 понесені ним витрати у вигляді судового збору в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 .

Відповідач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, , юридична адреса: 49600, м.Дніпро, вул.Короленка,буд.4.

Повний текст судового рішення складено та підписано суддею 01.12.2023 року.

Суддя П`ятихатського районного суду

Дніпропетровської області Ю.В.Кудрявцева