Справа № 480/6040/23
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 листопада 2023 року Справа № 480/6040/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Глазька С.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Суми адміністративну справу № 480/6040/23 за позовом Публічного акціонерного товариства "Лебединське хлібоприймальне підприємство" до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Публічне акціонерне товариство "Лебединське хлібоприймальне підприємство" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області, Державної податкової служби України, у якій просить:
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.05.2023 № 8728570/00955986;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" №1 від 27.02.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання до ДПС України;
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.05.2023 № 8728569/00955986;
- зобов`язати Державну податкову службу України, зареєструвати податкову накладну ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" №2 від 28.02.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання до ДПС України;
- зобов`язати Головне управління ДПС в Сумській області виключити ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем складено податкові накладні №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023, та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, але їх реєстрацію було зупинено. Позивачем було подано до податкового органу пояснення та копії документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено. Однак, спірними рішеннями комісії ГУ ДПС у Сумській області відмовлено у реєстрації зазначених податкових накладних. Підставою для відмови в реєстрації податкових накладних зазначено - ненадання платником податку копій документів. Позивач стверджує, що ним були надані усі необхідні документи на підтвердження реальності господарської операції. Отже, позивач вважає, що спірні рішення від 01.05.2023 № 8728570/00955986 та № 8728569/00955986 про відмову у реєстрації податкових накладних є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки діяльність товариства є реальною, всі операції здійснюються згідно Податкового кодексу України, операція документально підтверджена, про що свідчать первинні документи, у зв`язку з чим просить зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні.
Звертає увагу на те, що ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП віднесено до критеріїв ризиковості платника податку. У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Однак, відповідач не зазначив детальної інформації, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення. Отже, рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. Враховуючи не доведення податковим органом правомірності включення ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП до переліку ризикових платників податків, оскаржувані рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є необґрунтованими та протиправними, а тому підлягають скасуванню.
Крім того, позивач вважає, що оскільки рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків є протиправним, наявні всі підстави для зобов`язання відповідача виключити ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Представник відповідача - Головного управління ДПС у Сумській області, згідно наданого до суду відзиву на позов, заперечує проти задоволення позовних вимог, і зазначає, що позивачем до податкових накладних, стосовно яких виникли спірні правовідносини, не надано повного пакету документів, передбаченого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 та постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, що не дало змогу зробити висновок щодо реальності здійснення господарської операції.
Звертає увагу суду на те, що ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП рішенням №589 від 20.01.2021 внесено до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі листа ДПС від 19.01.2021 №1565/7/99-00-08-02-07, оскільки виявлено факти щодо невідповідності придбаних та реалізованих товарів згідно зареєстрованих податкових накладних по ланцюгу постачання, а також наявність ознак фіктивності ТОВ «Комерційна фірма «Фабрика органічних добрив». Тому зупинення податкових накладних є правомірним.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023, зазначив, що суд не може зобов`язати орган владних повноважень до прийняття конкретного рішення, оскільки в такому випадку це є фактичним втручанням в реалізацію повноважень колегіальним органом (в його дискреційні повноваження).
Щодо вимоги позивача зобов`язати Головне управління ДПС у Сумській області виключити ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, зазначив, що 20.01.2021 комісією Головного управління ДПС у Сумській області було прийнято рішення №589 щодо відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, яке було направлено позивачу через електронний кабінет платника. Відповідно до вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у спірному рішенні зазначена підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку - п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а також зазначена інформація: «дані Єдиного реєстру податкових накладних, господарські операції з ризиковими СГ». Як вбачається зі спірного рішення підставою, відповідно до якої встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, стала наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, а саме до Головного управління ДПС у Сумській області надійшов лист від Державної податкової служби України від 19.01.2021 №1568/7/99-00-08-02-07.
Зазначає, що у зв`язку із тим, що позивач не подавав до комісії відповідну інформацію та копії документів для виключення його із переліку ризикових, і контролюючим органом не була надана ним оцінка та, відповідно, не було прийнято рішення за результатами розгляду поданих документів, то за відсутності такого рішення контролюючого органу, правові підстави для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення відсутні.
Відповідач звертає увагу суду, що позивачем до матеріалів справи не долучено жодних документів, які б спростовували припущення щодо його ризикового статусу. Не надано підтверджуючі документи щодо належної податкової правосуб`єктності, а саме: особливості господарської діяльності; підтверджуючі документи про наявність активів; офісних та складських приміщень (документів про право власності на них); обладнання; необхідних ресурсів; штату працівників тощо.
Звертає увагу суду на те, що у позовній заяві ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП не навело доказів існування реального негативного впливу на його права й обов`язки та не навело переконливих доказів того, що Головне управління ДПС у Сумській області своїм рішенням порушило його права, свободи чи законні інтереси, а також того, що у позивача виникло право звернення до суду за захистом порушеного права.
Крім того, зазначив, що розмір заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу адвоката не є виправданими та співмірними, а тому заперечує щодо такого стягнення.
Також у відзиві представник відповідача заявив клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою суду від 20.10.2023 у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Сумській області про розгляд справи № 480/6040/23 за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін було відмовлено.
Представник ДПС України в Сумській області подав до суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позову у повному обсязі з аналогічних вищевказаних підстав.
13.07.2023 представник Головного управління ДПС в Сумській області подав до суду клопотання, в якому просив залишити позов Приватного акціонерного товариства "Лебединське хлібоприймальне підприємство" (далі - ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП) без розгляду в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Сумській області виключити ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, з мотивів пропущення позивачем строків звернення до суду.
Так, зазначив, що у позовній заяві позивач просить суд зобов`язати Головне управління ДПС у Сумській області виключити ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. У той же час, рішення Комісії Головного управління ДПС у Сумській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №589 було прийняте ще 20.01.2021, тобто після прийняття рішення вже минуло два з половиною роки до моменту подачі позовної заяви позивачем та відкриття провадження у даній справі.
Також зазначив, що з моменту прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №589 від 20.01.2021, позивачем не вживалося жодних заходів щодо виключення ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП з переліку ризикових платників податків.
Крім того, зазначив, що позивачем до матеріалів справи не долучено жодних документів, які б спростовували припущення щодо його ризикового статусу.
Для всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд запропонував позивачу надати письмові пояснення з огляду на подане клопотання представника Головного управління ДПС в Сумській області.
08.11.2023 позивач подав додаткові пояснення, у яких зазначив, що ст. 56.18 Податкового кодексу України передбачене право платника податків оскаржити до суду податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. Тож, керуючись нормами законодавства, ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» має право на власний розсуд обирати досудовий (адміністративний) чи судовий порядок оскарження прийнятого ГУ ДПС у Сумській області рішення, а невикористання ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» адміністративного порядку оскарження, не виключає протиправність прийняття Комісією ГУ ДПС у Сумській області рішення про включення ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
Звертає увагу суду на те, що ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» віднесено до критеріїв ризиковості платника податку за п. 8. У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Разом з тим, відповідач не зазначив детальної інформації за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення. Отже, рішення не містить обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
На думку позивача, враховуючи не доведення податковим органом правомірності включення ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» до переліку ризикових платників податків, рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків є протиправним та підлягає скасуванню та наявні всі підстави для зобов`язання відповідача виключити ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Також, звертає увагу суду на те, що безпідставне включення ПАТ «ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП» до переліку ризикових платників податків тягне за собою безпідставне зупинення ГУ ДПС у Сумській області реєстрації оскаржуваних позивачем податкових накладних, а також складених і поданих на реєстрацію податкових накладних у майбутньому.
Ухвалою суду від 30.11.2023 у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС в Сумській області про залишення позовної заяви без розгляд в частині позовних вимог було відмовлено.
Дослідивши подані матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд встановив наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП зареєстроване як юридична особа та включено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Одним із основних видів діяльності ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП є: 52.10 Складське господарство; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами та інші види діяльності.
26.01.2023 позивачем було укладено договір купівлі-продажу №26/01 з СТОВ Агрофірма «УКРАЇНА» (т. 1 а.с.93-94), відповідно до якого ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП отримало аванс у відповідності до умов договору за рахунком №1 від 26.01.2023, що підтверджується платіжними дорученнями: № 6170 від 27.02.2023 на суму 2000000,00 грн; № 6172 від 27.02.2023 на суму 1600000,00 грн; № 6177 від 28.02.2023 на суму 2000000,00 грн; № 6176 від 28.02.2023 на суму 2000000,00 грн; № 6173 від 28.02.2023 на суму 1980000,00 грн.
30.11.2020 позивачем було укладено договір поставки №301121/21 з ТОВ «АГРОХІМ ТЕХНОЛОДЖІ» на поставку добрив (т. 1 а.с.107-109).
Також, 05.01.2023 позивачем було укладено договір поставки №20/01 з ТОВ «МИНЕРАЛИС» на поставку мінеральних добрив (т. 1 а.с.112-119).
27.02.2023 та 28.02.2023 за правилом першої події отриманого авансу ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП було сформовано податкові накладні № 1 на суму 3600000,00 грн, в т.ч. ПДВ - 600000,00 грн та № 2 на суму 5980000,00 грн, в т.ч. ПДВ - 996666,67 грн, та направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с.82-83, 219-220).
Згідно квитанцій від 06.03.2023 (т.1 а.с.84,223), ГУ ДПС у Сумській області реєстрацію податкових накладних №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено.
Підставами зупинення реєстрації податкових накладних у квитанціях від 06.03.2023 зазначено: "ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомлено: показник "D"=0000%, "Р"=0".
Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
14.04.2023 та 25.04.2023 позивачем було подано повідомлення про надання пояснень та копії документів щодо зупинення податкових накладних №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023 (т.1 а.с.85,229).
За результатами розгляду повідомлень, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було надіслано повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень від 20.04.2023 № 8663750/00955986 та від 20.04.2023 № 8663751/00955986 (т.1 а.с.133-135, 226-228).
14.04.2023 та 24.04.2023 ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП було подано повідомлення про подання додаткових пояснень щодо податкових накладних №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023, реєстрацію яких було зупинено (т.1 а.с.140-141, 197-199).
За результатами розгляду повідомлення про подання додаткових пояснень, комісією регіонального рівня прийнято рішення № 8728570/00955986 та № 8728569/00955986 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 01.05.2023 та №2 від 01.05.2023.
Підставами для відмови в реєстрації податкових накладних зазначено: "у зв`язку з ненаданням/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку" (т.1 а.с.162-163, т.2 а.с. 5-6).
01.05.2023 позивачем було подано скарги щодо рішень про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 01.05.2023 та №2 від 01.05.2023 (т.1 а.с.164, т.2 а.с.7).
Підставами зазначено: "ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків." (т.1 а.с.189, т.2 а.с.33).
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Згідно підпунктів "а", "б" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Із матеріалів справи вбачається, що ПАТ ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП були виписані податкові накладні №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023, які було внесено до Єдиного реєстру податкових накладних для їх подальшої реєстрації та сплати ПДВ.
Проте, позивачем було отримано від Головного управління ДПС у Сумській області квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних з посиланнями на вимоги п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України. Зазначено, що податкові накладні складені та подані платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Відповідачем запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
При цьому, суд зауважує, що в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не зазначено переліку документів, які потрібно надати позивачу до контролюючого органу, які б були достатніми для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).
Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 (далі по тексту - Порядок №520).
Відповідно до пунктів 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.
Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Аналізуючи вище зазначені положення суд зазначає, що законодавець визначив два етапи реєстрації податкових накладних: перший - це зупинення реєстрації податкової накладної який є проміжним перед прийняттями рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та другий, це сам етап прийняття рішення податковим органом.
Виходячи зі змісту вказаних норм, суд приходить до висновку, що рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної приймається за результатами оцінки наданих підприємством документів.
Так, судом встановлено, що контролюючим органом реєстрація податкових накладних №1 від 27.02.2023 та №2 від 28.02.2023 була зупинена та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
14.04.2023 та 25.04.2023 позивачем було подано повідомлення про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, якими надано пояснення та всі копії наявних документів на підтвердження реальності господарських операцій (т.1 а.с.85,229).
Вказані пояснення та повідомлення було отримано Головним управлінням ДПС у Сумській області та прийнято до розгляду, що не заперечується сторонами по справі.
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку кригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення № 8728570/00955986 та № 8728569/00955986 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 01.05.2023, №2 від 01.05.2023 (т.1 а.с.162-163, т.2 а.с. 5-6).
Суд зазначає, що договори купівлі-продажу та постачання і пояснення стосовно здійснених господарських операцій позивачем було надано до контролюючого органу, що підтверджується матеріалами справи та не заперечується сторонами по справі.
Доказів наявності ознак фіктивності в діяльності контрагенту позивача, нікчемності або недійсності угод укладених позивачем з вказаними контрагентами або відсутності реального характеру цієї операції матеріали справи не містять, а відповідачем таких доказів до суду не надано.
Суд звертає увагу на те, що усі заперечення, які викладені відповідачем у відзиві мають ймовірний характер та в порушення ст.77 КАС України не підтверджуються фактичними, належними та допустимими доказами.
Так, відповідач зазначає, що у спірних правовідносинах за наслідками яких позивач склав вищевказані податкові накладні наявні податкові ризики, зокрема: накопичення податкового кредиту з метою розповсюдження схемного податкового кредиту, адже не ідентифікується намір придбання товару - «Добриво органічне «Біочард-Фод». Разом з тим, наявність самого ризику не може бути підставою для відмови у реєстрації податкової накладної.
Суд зазначає, що відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій товариства є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.
Первинні документи складаються під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкуванню оброблення даних на підставі первинних документів складаються зведені облікові документи товариства.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, надані позивачем до контролюючого органу, а також до суду, первинні бухгалтерські документи підтверджують вчинення господарських операцій та настання обставин, з якими закон пов`язує виникнення податкових зобов`язань та права виписки податкових накладних позивачем.
Крім того, суд зазначає, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
Приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.
Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою в постанові від 16 вересня 2022 року у справі № 380/7736/21.
Відтак, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення комісії Головного управління ДПС у Сумській області про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.05.2023 № 8728570/00955986 та № 8728569/00955986 є необґрунтованими, оскільки платником податків надано документи, які засвідчують факти здійснення господарських операцій за податковими накладними, у реєстрації яких було відмовлено, а тому є такими, що підлягають скасуванню, а вимоги зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені позивачем датою її первинного подання до контролюючого органу, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо зобов`язання Головного управління ДПС в Сумській області виключити ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.
Суд звертає увагу, що відповідно до позовних вимог предметом позову є виключно вимога зобов`язати Головне управління ДПС в Сумській області виключити ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
Тобто, позивач у позовних вимогах не заявляє позовну вимогу про скасування рішення відповідача №589 від 20.01.2021 про включення його до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. Саме відсутність вказаної позовної вимоги і було підставою для відмови у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову у даній частині без розгляду ухвалою суду від 30.11.2023. У зв`язку з викладеним, суд не вбачає підстав та можливості вийти за межі позовних вимог відповідно до ч 2. ст. 9 КАС України.
Як вже зазначено вище, рішенням комісії Головного управління ДПС у Сумській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №589 від 20.01.2021 позивача було включено до відповідного переліку. Вказане рішення позивачем не оскаржувалось та останнім не вживалося жодних заходів щодо виключення ПАТ "ЛЕБЕДИНСЬКЕ ХПП" з переліку ризикових платників податків (доказів вказаного не надано).
Відповідно до абз.6 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", який затверджений постановою КМУ від 11 грудня 2019 року № 1165, комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Разом з тим, обґрунтовуючи вказану позовну вимогу, позивач фактично зазначає підстави для скасування рішення №589 від 20.01.2021, однак скасування вказаного рішення не є предметом розгляду даної справи, а зазначені підстави не можуть бути підставою для виключення позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості без попереднього звернення (подачі документів) до відповідача. Суд зазначає, що позивачем не надано суду жодних доказів його звернення до відповідача у Порядку №1166 з метою виключення його з переліку ризикових.
У зв`язку з викладеним, вказана позовна вимога не підлягає задоволенню.
Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що він має право у відповідності до Порядку №1165 звернутися до відповідача про виключення його зі складу ризикових, або оскаржити рішення №589 від 20.01.2021 за умови належного обґрунтування поважності причини пропуску строку звернення до суду.
Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Відповідно до статті 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що у відповідності до ст.134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вказаних вимог, суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (ч.2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження) та суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
Критерій співмірності витрат на професійну правничу допомогу повинен визначатись не лише виходячи зі складності справи, а й на підставі належним чином підтвердженого обсягу наданих адвокатом послуг і виконаних ним робіт, пов`язаних з наданням правової допомоги в рамках розгляду справи.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі Баришевський проти України, від 10 грудня 2009 року у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12 жовтня 2006 року у справі Двойних проти України, від 30 березня 2004 року у справі Меріт проти України, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
З матеріалів справи судом встановлено, що правнича допомога позивачу у цій справі надається адвокатом Іванченко Дар`єю Кирилівною (далі - Іванченко Д.К.) на підставі договору про надання правової допомоги №05/06/23 від 05.06.2023 (т. 2 а.с.35-37).
Представник позивача - Іванченко Д.К., діє на підставі ордеру серії АІ №1411207, виданого 05.06.2023 та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КС № 7039/10 від 19.10.2018 (т. 2 а.с.44-46).
Згідно п. 1.2 Договору №05/06/23 від 05.06.2023, перелік робіт та послуг, що надаються Адвокатом, а також вартість таких робіт та послуг, визначається у Додатках до цього Договору, які є його невід`ємною частиною.
Відповідно до п. 4.4, 4.5, 4.6 Договору №05/06/23 від 05.06.2023, за результатами надання юридичної допомоги складається Акт, який надається Адвокатом Клієнту протягом 3 днів з дня виконання робіт (надання послуг) за цим Договором. В акті вказується обсяг наданої Адвокатом юридичної допомоги і її вартість. Підписання акту Сторонами являється підтвердженням отримання виконаних робіт (наданих послуг) за цим Договором Клієнтом.
Відповідно до 4.1 Договору №05/06/23 від 05.06.2023, оплата за цим Договором здійснюється Клієнтом у готівковому порядку (через касу Клієнта) або безготівковому порядку, на підставі Акту прийняття-передачі виконаних робіт (наданих послуг).
Згідно п. 4.2 Клієнт здійснює оплату за надані Адвокатом послуги протягом 3 днів з моменту підписання Акту прийняття-передачі виконаних робіт (наданих послуг) згідно квитанції, наданої Адвокатом Клієнту.
Підтвердженням отримання оплати за надані послуги Адвокатом є квитанція до прибуткового касового ордера (п.4.3. Договору).
Перелік та вартість послуг за Договором №05/06/23 від 05.06.2023 визначено Додатком №1 до Договору (т. 2 а.с.38-39).
- первинна консультація щодо можливості та доцільності вирішення справи у судовому порядку, дослідження обставин справи, обговорення стратегії подальших дій щодо судового оскарження рішення контролюючого органу - 4000,00 грн;
- дослідження законодавчої бази, а також висновків Європейського суду з прав людини для обґрунтування позовних вимог. Збір, дослідження та систематизація документів (додатків), які додаються до позовної заяви - 3500,00 грн;
- складення адміністративного позову - 7500,00 грн.
Згідно Акту приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 16.06.2023 (т.2 а.с.40-41), адвокатом Іванченко Д.К. надано професійну правничу допомогу щодо підготовки та подання позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії до Сумського окружного адміністративного суду, а саме, виконано такі види робіт та послуг:
- первинна консультація щодо можливості та доцільності вирішення справи у судовому порядку, дослідження обставин справи, обговорення стратегії подальших дій щодо судового оскарження рішення контролюючого органу (5 годин, 05.06.2023) - загальною вартістю 4000,00 грн;
- дослідження законодавчої бази, а також висновків Європейського суду з прав людини для обґрунтування позовних вимог. Збір, дослідження та систематизація документів (додатків), які додаються до позовної заяви (7 годин, 06.06.2023 - 08.06.2023) - загальною вартістю 3500,00 грн;
- складення адміністративного позову (12 годин, 09.06.2023 - 14.06.2023) - загальною вартістю 7500,00 грн.
Дослідивши надані позивачем документи, суд враховує ту обставину, що справа є не складною, а спірні правовідносини не новими у судовій практиці. Отже, складення позовної заяви не вимагала великого обсягу юридичної та технічної роботи, а також не потребувала значних витрат часу та коштів, які заявлені позивачем як витрати на правову допомогу, про що свідчать її зміст та обсяг. Окрім того, у судові засідання адвокат не з`являвся, оскільки справа розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, надані послуги зводились виключно до надання послуги щодо підготовки позовної заяви.
Таким чином, здійснивши аналіз наданих представником позивача доказів при вирішенні питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, а також враховуючи заперечення відповідачів, виходячи з фактичного підтвердження позивачем розміру судових витрат, відповідно до наданих ним документів, враховуючи критерії обґрунтованості та співмірності, розміру понесених витрат, а також значення справи для позивача та часткове задоволення позовних вимог, суд дійшов висновку про зменшення позивачу розміру витрат на правничу допомогу до 5000,00 грн та стягнення зазначеної суми з Головного управління ДПС в Сумській області, як відповідача, що прийняв спірні рішення.
Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, суд вважає необхідним стягнути пропорційно до розміру задоволених позовних вимог на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Сумській області, як відповідача, що прийняв спірні рішення, сплачену суму судового збору у розмірі 5368,00 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Лебединське хлібоприймальне підприємство" до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.
Визнати протиправним і скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.05.2023 № 8728570/00955986.
Визнати протиправним і скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.05.2023 № 8728569/00955986.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько