Справа № 440/8907/23
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/8907/23
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування Висновку і Акту.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області , відповідно до якої просить:

визнати протиправним та скасувати Висновок службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП затвердженого 21 березня 2023 року Начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 ;

зобов`язати Лубенський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_1 відповідно до «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 з врахуванням висновків суду;

визнати протиправним та скасувати Акт №2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ затверджений 15 квітня 2023 року начальником Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області підполковником поліції Євгенієм Карпцем, щодо розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 01 березня 2023 року;

зобов`язати Лубенський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався 01 березня 2023 року з ОСОБА_1 та оформити його результати відповідно до «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року №705 з врахуванням висновків суду.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що перебуваючи в добовому наряді (під час виконання службових обов`язків), в складі групи реагування патрульної поліції екіпажу СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області під час надання допомоги медичним працівникам при супроводженні хворого ОСОБА_3 , позивач отримав під час затримання останнього тілесні ушкодження. Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 року затвердженого 21.03.2023 року начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 установлено, що в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку. За результатами службового розслідування 14.05.2023 начальником Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області було затверджено Акт №5 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що "нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, не пов`язаний з виконанням службових обов`язків". Позивач не погоджуючись із актом розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ, звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 18 липня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Залучено Головне управління Національної поліції в Полтавській області до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача заперечив щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції зазначив наступне. Так, Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області «Про призначення та проведення службового розслідування» від 01.03.2023 №28, із метою з`ясування обставин нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , відповідно до вимог пункту 2, розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом ПЗС України від 07.11.2018 №893, було призначено за вказаним фактом службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії у складі членів працівників Лубенського РВП. Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 затвердженого 21.03.2023 начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 установлено, що в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку. За порушення службової дисципліни, зокрема вимог підпунктів 1, 2 частини 1, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8, пункту 3, статті 1, Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ, статті 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року №594-ХІІ, що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак враховуючи, що ОСОБА_1 сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни. Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області» від 06.03.2023 року №31, було призначено комісію з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 . Начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 було затверджено Акт №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що «нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, згідно пп.3 п.8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705» /а.с. 229-234, т.1/.

14.08.2023 до суду надійшли пояснення представника третьої особи, відповідно до яких останній просив суд відмовити у задоволенні позову, наполягаючи на мотивах, викладених у відзиві на позовну заяву /а.с. 28-32/.

Позивач своїм правом надання відповіді на відзив не скористався.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За відсутності клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні до них правовідносини.

Судом встановлено, що позивач проходить службу в органах Національної поліції.

01.03.2023, близько 05 години 52 хвилини, по АДРЕСА_1 , поліцейський сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції Вороний Віталій Олексійович, перебуваючи в добовому наряді (під час виконання службових обов`язків), в складі групи реагування патрульної поліції екіпажу СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області разом з інспектором СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції Коноваленко Д.О., під час надання допомоги медичним працівникам при супроводженні хворого ОСОБА_3 , отримав під час затримання останнього тілесні ушкодження.

З результаті нещасного випадку, отримав ОСОБА_1 отримав легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, про що свідчить виписка експерта №87 /а.с. 129-131, т.1/.

Відповідно до Виписки із карточки виклику Станції екстренної медичної допомоги №3 м. Лубни від 14.06.2023 №225 при виїзді чергової бригади швидкої допомоги до ОСОБА_1 йому було надано медичну допомогу, встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма (ЗЧМТ), струс головного мозку, бінокулярна гематома обох очей, садна рана лобної ділянки голови /а.с. 38, т.1/.

В подальшому автомобілем екстреної швидкої допомоги ОСОБА_1 було доставлено до приймального відділення КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування», де після надання невідкладної медичної допомоги його було госпіталізовано до стаціонарного неврологічного відділення КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування», в якому він знаходився на лікуванні з 01.03.2023 по 08.03.2023, повний діагноз (основне захворювання, супутні захворювання та ускладнення): черепно-мозкова травма (ЧМТ). Струс головного мозку (01.03.2023, виробнича).

Відповідно до результату токсикологічного дослідження від 01.03.2023, при токсикологічному дослідженні, в біологічному матеріалі ОСОБА_1 етанолу (алкоголь), наркотичних, психотропних та інших речовин не виявлено, алкотест - 0,00%.

Відповідно до Виписки №1984/192 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування» ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні з 01.03.2023 по 08.03.2023, повний діагноз (основне захворювання, супутні захворювання та ускладнення): черепно-мозкова травма (ЧМТ). Струс головного мозку (01.03.2023 по 08.03.2023, виробнича) /а.с. 39, т.1/.

Відповідно до Інформаційної довідки з електронної системи охорони здоров`я (Медичний висновок №8СНР-РАВМ-ХХК9-6НР2) ОСОБА_1 встановлено тимчасову втрату працездатності (лікарняний) з 01.03.2023 по 08.03.2023 /а.с. 40-41, т.1/.

Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області «Про призначення та проведення службового розслідування» від 01.03.2023 №28, із метою з`ясування обставин нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , відповідно до вимог пункту 2, розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом ПЗС України від 07.11.2018 року №893, було призначено за вказаним фактом службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії у складі членів працівників Лубенського РВП /а.с. 19-20, т.1/.

Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023, затвердженого 21.03.2023 начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції ОСОБА_2 установлено, що в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку /а.с. 21-29, т.1/.

За порушення службової дисципліни, зокрема вимог підпунктів 1, 2 частини 1, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8, пункту 3, статті 1, Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, статті 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №594-ХІІ, що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, заслуговує на дисциплінарної відповідальності, однак враховуючи, що ОСОБА_1 сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом начальника Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області» від 06.03.2023 №31, призначено комісію з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 /а.с. 240, т.1/.

15.04.2023 начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Євгенієм Карпцем було затверджено Акт №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що «нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, згідно пп.3 п.8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705» /а.с. 30-37, 241-244, т.1/.

Підставою (пункт: 8) складення та затвердження Акту №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що «нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, є допущення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства з охорони праці, а саме порушення вимог: підпункту 8, пункту 3, статті 1, розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України та статті 14 Закону України «Про охорону праці».

Вважаючи свої права порушеними Висновком службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 та Актом №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Закону № 2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).

Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Водночас відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Суд також зазначає, що в ході проведення службового розслідування, відповідно до п.п. 4-5 розділу V Порядку 893, має встановлюватись наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4, 8, 9 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Відповідно до п. 10 Розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція) поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України Про Національну поліцію.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі-Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Пунктом 4 розділу І Порядку №705 зазначено, що розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання (п. 6 розділу І Порядку №705).

Відповідно до розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові, який, після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Пунктами 3-7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Відповідно, до складу комісії з розслідування нещасного випадку, що не стосується спеціального розслідування, входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи Центр превентивної медицини МВС України (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.

За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2) (п. 4 розділу ІІІ Порядку №705).

За п. 6 розділу ІІІ Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України Про Національну поліцію, здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України Про Національну поліцію, унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком (п. 7 розділу ІІІ Порядку №705).

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України Про Національну поліцію; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

За п. 1, п. 4, п. 6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції. Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського. Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).

Таким чином, в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_4 01.03.2023 під час вказаної події проявив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, ігнорування вимог пп.8 п. з ст.1 р. І Дисциплінарного статуту, ст. 14 Закону України Про охорону праці, що виразилося у невжитті заходів щодо забезпечення особистої безпеки, що призвело до заподіяння тілесних ушкоджень працівнику поліції, що в свою чергу є порушенням службової дисципліни.

Відповідно до висновку службового розслідування, проаналізувавши зібрані матеріали та нормативно-правову базу встановлено, що під час вказаної події позивач проявив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, що виразилось у не достатньому фізичному контролі над правопорушником під час спроби затримання ОСОБА_3 , що дало змогу останньому нанести поліцейському удар в район голови.

Таким чином, враховуючи обставини нещасного випадку, керуючись п.п. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 № 705, комісія дійшла висновку, що тілесні ушкодження ОСОБА_1 отримані внаслідок учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком.

За порушення службової дисципліни, зокрема вимог підпунктів 1, 2 частини 1, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8, пункту 3, статті 1, Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ, статті 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року №594-ХІІ, що виразилося у недотриманні заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак враховуючи, що ОСОБА_1 сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Таким чином, відповідачем встановлено порушення позивачем службової дисципліни, проте, з урахуванням ч.11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем не прийнято наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а лише попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Враховуючи той факт, що станом на час прийняття відповідачем 15.04.2023 року оскаржуваного Акту№2 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ був чинний висновок службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023, згідно якого констатовано вчинення позивачем дисциплінарного проступку, то комісією з урахуванням вимог пп.3 п.8 розділу ІІІ Порядку №705 вірно визначено, що нещасний випадок визнається таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Суд наголошує, що позивачем не наведено належних та допустимих спростувань підставам винесення Висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень поліцейському Лубенського РВП ГУНП від 21.03.2023 та Акту №2 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ, а також не наведено обґрунтувань порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування та розслідування нещасного випадку.

Вирішуючи переданий на розгляд суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулась із позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, та наявність повноважень та правомірності дії відповідача в межах, визначених частиною 2 статті 2 КАС України.

Встановивши наявність у особи, яка звернулась з позовом до суду, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорювання вказаного права (інтересу) і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Зміст суб`єктивного матеріального права, або охоронюваного законом інтересу визначається не предметом позову, а його підставою.

Під підставою позову, слід розуміти фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна вимога (вимоги) позивача. Зокрема, йдеться про юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, та які зумовлюють виникнення, зміну чи припинення спірних правовідносин, а також інші доказові факти, на підставі яких можна зробити висновок про наявність або відсутність зазначених юридичних фактів.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Монастирська, буд.4, м. Лубни, Полтавська область, 37500), третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Головне управління Національної поліції в Полтавській області, про визнання протиправними та скасування висновку і акту відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному ч.8 ст. 18, ч.ч. 7-8 ст. 44 та ст. 297 КАС України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підп. 15.5 підп. 15 п. 1 р. VII "Перехідні положення" КАС України.

Суддя І.Г.Ясиновський