Справа № 480/9922/23
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2023-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

"29" листопада 2023 р. Справа № 480/9922/23

Сумський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши у приміщенні суду в м. Суми клопотання представника позивача про залишення відзиву за заперечення на відповідь на відзив без розгляду та клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 через представника звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якій просив:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не включення ОСОБА_1 , учасника бойових дій, до списку осіб на виплату щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2022 рік;

2) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо неподання до Департаменту соціального захисту населення Сумської міської ради відомостей про учасника бойових дій ОСОБА_1 для виплати щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2022 рік;

3) зобов`язати відповідача скласти список на виплату щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2022 рік, включивши до нього ОСОБА_1 , та направити такий список до Департаменту соціального захисту населення Сумської міської ради для подальшої виплати.

Ухвалою суду від 12.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті спору.

Так, відповідачем подано відзив на позовну заяву з доказами на його обґрунтування (а.с.31-46), представником позивача - відповідь на відзив (а.с.49-55), а відповідачем, у свою чергу, заперечення на відповідь на відзив (а.с.62-70), в якому з а я в л е н о к л о п о т а н н я на поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву.

Також, сторонами подавалися додаткові пояснення.

Представник позивача в поясненнях з а я в и л а к л о п о т а н н я про залишення відзиву на позовну заяву та заперечення на відповідь на відзив без розгляду у зв`язку з не наданням доказів на підтвердження повноважень особи, яка підписала вказані документи, та неможливістю встановити обсяг повноважень цієї особи на право підписувати відзив та заперечення на відповідь на відзив від імені відповідача (а.с.73-77).

Перевіривши матеріали справи та вирішуючи клопотання представника позивача про залишення відзиву та заперечення на відповідь на відзив без розгляду, а також клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як подання відзиву на позовну заяву, так і подання відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив є правом учасників справи, які самостійно обирають способи правового захисту.

Відповідно до частини третьої статті 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Згідно із ч.8 ст. 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Тобто представництво інтересів суб`єкта владних повноважень при розгляді справи в адміністративному суді від його імені здійснюється лише на підставі документів, що безпосередньо підтверджують повноваження уповноваженої особи та які мають бути додані до відповідної заяви, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Однак документів на підтвердження повноважень представника, що підписав відзив як уповноваженої особи Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки здійснювати представництво інтересів відповідача в суді при розгляді цієї справи до відзиву дійсно не додано.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 4 грудня 2019 року у справі №826/5500/18 сформувала універсальний принцип, зміст якого полягає у тому, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.

Так, як вбачається із змісту відзиву та заперечення на відповідь на відзив, їх було підписано т.в.о начальника Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки ОСОБА_2 , який тимчасово виконував обов`язки начальника Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки згідно в и т я г у з наказу командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 29.08.2023 №344 (а.с.70), що був наданий вже до заперечення на відповідь на відзив.

Втім представник позивача наголошує на тому, що повноваження т.в.о начальника Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Манукало С.С. не є належним чином підтвердженими, оскільки витяг з наказу не містить дату його засвідчення та неможливо встановити обсяг повноважень цієї особи на право підписувати відзив та заперечення на відповідь на відзив від імені відповідача.

Надаючи оцінку доводам представника позивача судом враховано, що згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19.09.2018 у справі № 569/907/18 (провадження № К/9901/54415/18), підтриманої у постанові Верховного Суду від 08 травня 2020 року у справі №810/2791/17, під час перевірки копій документів, що підтверджують повноваження представників, на предмет їх відповідності статті 59 КАС України, слід брати до уваги правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші.

Так, відповідно до п.70,71.,72 Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 р. № 55 відмітка Копія проставляється у верхньому правому кутку першої сторінки паперового документа. Напис про засвідчення паперової копії документа у паперовій формі складається із слів Згідно з оригіналом, найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, власного імені та прізвища, дати засвідчення копії та проставляється нижче реквізиту документа Підпис". Напис про засвідчення паперової копії скріплюється печаткою із зазначенням на ній найменування відповідної установи (без зображення герба) або печаткою структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) установи.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем до заперечення на відповідь на відзив подано витяг із наказу від 29.08.2023, який містив напис «Згідно з оригіналом», печатку Управління оперативного командування "Північ" Міністерства оборони України, назву посади та підпис особи, яка засвідчила витяг. Разом з тим на витягу з наказу відсутні напис «Копія» та дата засвідчення витягу.

Оцінюючи доводи представника позивача суд звертає увагу, що у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 у справі № 569/907/18 (провадження № К/9901/54415/18), від 08 травня 2020 року у справі №810/2791/17 зроблено висновок, що під час вирішення питання відповідності копії документу, що підтверджує повноваження представника, вимогам статті 59 КАС України слід уникати зайвого формалізму, як-от констатація відсутності в матеріалах заяви (скарги) копії посадової інструкції особи, яка засвідчила копію відповідного документу, відсутність у довіреності повноважень представника на засвідчення копій документів від імені довірителя тощо.

Верховним Судом, зокрема у постанові від 08 травня 2020 року у справі №810/2791/17 зазначено, що відсутність напису «Згідно з оригіналом», «Копія», дати засвідчення копії довіреності представником відповідача, не зумовлює правовий наслідок у вигляді повернення скарги з підстав недотримання окремих вимог засвідчення копії довіреності. При цьому відсутність копії посадової інструкції особи, яка засвідчила копію відповідного документу, сама по собі також не може свідчити про неналежне представництво в розумінні статей 55, 59 КАС України.

У постановах від 16.02.2023 у справі №580/5209/22 та від 28.03.2023 у справі №260/1322/21 Верховного Суд вказує, що застосовуючи процесуальні норми суди мають керуватися принципом розумності, відповідно до якого застосування цих норм має бути спрямованим на досягнення легітимної мети, уникаючи надмірного формалізму, що може порушувати право особи на доступ до суду.

Також у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суду звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд також звертає увагу на те, що у рішенні від 13.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та в рішенні від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ указав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням §1 ст. 6 Конвенції.

Також варто відмітити, що представником відповідача згодом були подані додаткові пояснення, в яких повністю була підтримана позиція, викладена у відзиві та запереченнях на відповіді на відзив. Ці пояснення були підписані начальником Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Васяновичем Валерієм.

При цьому Верховний Суд, зокрема, у постановах від 22 липня 2021 року у справі №280/6557/20, від 9 вересня 2021 року у справі №200/11717/20-а, від 25 жовтня 2023 року у справі № 320/7566/23 дійшов висновку, що норми КАС України не вимагають додавання документів, що підтверджують повноваження відповідного керівника чи іншої особи у випадку самопредставництва юридичної особи.

Таким чином, керівник юридичної особи має право реалізовувати процесуальні права сторони без подання документів, що засвідчують його повноваження.

Аналогічний висновок Верховний Суд послідовно викладав у постановах, зокрема від 19 червня 2019 року у справі № 620/3827/18, від 31 січня 2020 року у справі №620/1491/19, від 27 лютого 2020 року у справі №826/19448/16, від 13 серпня 2020 року у справі №826/2850/17, від 17 вересня 2020 року у справі №340/998/20, від 24 лютого 2022 року у справі № 308/7500/19.

Відтак, уникаючи надмірного формалізму та враховуючи принцип змагальності сторін та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про залишення відзиву за заперечення на відповідь на відзив без розгляду.

Щодо клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву, суд вказує, що відповідно до ч.5 ст.162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Приписами ч.1 ст.118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 3 ст. 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою (ч. 6 ст. 121 КАС України).

Враховуючи вищенаведене та зважаючи на наявність у відповідача права на подання відзиву на позовну заяву, з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставини справи, беручи до уваги введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 та обґрунтованість заявленого клопотання, а також незначний строк пропуску (2 дні) суд вбачає за необхідне задовольнити клопотання представника відповідача та продовжити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, прийнявши поданий відзив до розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 118, 121, 162, 248, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про залишення відзиву за заперечення на відповідь на відзив без розгляду - відмовити.

Клопотання представника Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про продовження строку на подання відзиву - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку подання відзиву на позовну заяву представником Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки та продовжити йому такий строк.

Прийняти до розгляду відзив на позовну заяву Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя І.Г. Шевченко