Справа № 580/8713/23
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року справа № 580/8713/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши правилами загального позовного письмового провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Черкасиобленерго в особі Відокремленого структурного підрозділу Черкаські енергетичні мережі до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним і скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

21.09.2023 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов Публічного акціонерного товариства Черкасиобленерго в особі Відокремленого структурного підрозділу Черкаські енергетичні мережі (18000, м.Черкаси, вул.Надпільна, 51; ) (далі позивач) до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (04060, м.Київ, вулиця Вавілових, будинок 10; ) (далі відповідач) про визнання протиправним і скасування припису від 31.07.2023 №Ц/КВ/16737/56/П/ОП.

Додатково просив стягнути на його користь з відповідача витрати зі сплати судового збору та належним чином повідомити сторін про дату і час судового засідання.

Вважає що спірний припис не обґрунтований та такий, що підлягає скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків інспектора фактичним обставинам справи. Стверджує, що відповідач порушив процедуру щодо проведення перевірки, а саме направлення на проведення перевірки створене 13.07.2023 о 17год 05хв., хоча графік роботи відповідача становить понеділок-четвер з 8:00год до 17:00год, п`ятниця з 8:00год до 15:45год. Тобто, відповідач створив направлення поза межами графіку його роботи, коли відповідач не міг реалізувати надані йому повноваження. Перед початком здійснення перевірки посадові особи не пред`явили директору позивача оригінал направлення від 13.07.2023, про що позивач зазначав у листах. Тому вважає, що складений за результатами перевірки припис є незаконним. Стверджує про відсутність порушень, які зазначені в оскаржуваному приписі.

Ухвалою від 26 вересня 2023 року суд відкрив спрощене позовне провадження.

02 листопада 2023 року ухвалами суд відмовив повністю у задоволенні заяви (вх. від 12.10.2023 №43826/23) відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову та відмовив повністю у задоволенні клопотання (вх. №42763/23) позивача про розгляд адміністративної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

12.10.2023 відповідач подав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просив відмовити повністю у задоволенні адміністративного позову. Обґрунтовуючи зазначив, що під час перевірки не допустив порушень прав позивача. Стверджує, що направлення від 13.07.2023 підписане заступником начальника Тименком А.В. о 16год 57хв, а о 17год 05 хв. накладено кваліфікований електронний підпис. Тому його підписання відбулося в межах робочого часу. Позивач не надав суду належних, достовірних та допустимих доказів щодо не пред`явлення відповідачем направлення від 13.07.2023, а також не ставив вказане питання під час проведення перевірки Відповідач пред`явив директору позивача оригінал вказаного вище направлення (оригінал електронного документу) та вручив йому його копію. Законодавством не заборонено суб`єкту владних повноважень в один день складати акт перевірки та припис. Припис складений з приміткою, що порушення потребує заборони (обмеження) виконання робіт (виробництва), термін його усунення не визначається. Тому відповідач підготував і направив позов про застосування заходів реагування до Черкаського окружного адміністративного суду та 02.10.2023 вказаний відкрив провадження у справі №580/8808/23. Оскаржуваний припис винесений відповідно до чинного законодавства України на підставі виявлених під час позапланової перевірки позивача порушень.

24.10.2023 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій просив задовольнити позовні вимоги повністю. Обґрунтовуючи зазначив, що обов`язковим реквізитом направлення на здійснення заходу державного нагляду (контролю) є відбиток печатки. Ураховуючи положення ст. 5 Закону № 851-ІV, ч. 2 ст. 7 Закону № 877-V направлення вважатиметься належним чином створене лише у разі його оформлення в межах робочого часу усіма обов`язковими реквізитами. Порушуючи вказані норми законодавства направлення відповідача оформлене о 17 год. 05 хв. шляхом накладення КЕП, про що вказує відповідач у відзиві на позовну заяву. Порушуючи ч. 5 ст. 7 Закону №877-V посадові особи відповідача перед початком здійснення перевірки не пред`явили директору ВСП Черкаські енергетичні мережі ПАТ Черкасиобленерго ОСОБА_1 оригінал направлення від 13.07.2023 №Ц/2/19593-23. Доказом не пред`явлення оригіналу направлення є запис ОСОБА_1 у п. 3 Переліку питань щодо здійснення контролю за діями (бездіяльністю) посадових осіб Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Акту перевірки. Посадові особи відповідача 18.07.2023 за відсутності у них оригіналу направлення від 13.07.2023 №Ц/2/19593-23 були позбавлені права розпочинати перевірку. Отже, складений за результатами такої перевірки припис є незаконним. Оскільки позапланова перевірка завершилась 31.07.2023, враховуючи положення ст. 253 ЦК України, початок перебігу строку для складання оскаржуваного припису має рахуватися з 01.08.2023 - з наступного дня за днем завершення перевірки - 31.07.2023. Тому винесення посадовою особою відповідача припису 31.07.2023 є порушенням вимог ч.7 ст.7 Закону № 877-V. Також відповідач у приписі не зазначив терміни усунення порушення. Відзив на позову заяву не містить жодних обґрунтувань щодо помилковості позиції позивача про наявність у нього всіх необхідних документів, що забезпечують функціонування системи управління охороною праці як у юридичній особі, так і в її відокремлених структурних підрозділах, зокрема ВСП, Черкаські енергетичні мережі. Не надає оцінку вказаним документам з охорони праці.

Дослідивши письмові докази, оцінивши заявлені доводи сторін, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Суд встановив, що згідно з даними ЄДРПОУ позивач 23.09.2022 зареєстрований, як юридична особа. Основний вид діяльності - 35.13 Розподілення електроенергії.

У підп.1.1 Розділу 1 Положення П-ВП-15 про Відокремлений структурний підрозділ Черкаські енергетичні мережі Публічного акціонерного товариства Черкасиобленерго вказано, що він є структурним підрозділом вказаного товариства.

У зв`язку з настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком 09.07.2023 о 02год 30хв. із ОСОБА_2 електромонтером оперативно-виїзної бригади ВСП ЧЕРКАСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ МЕРЕЖІ ПАТ ЧЕРКАСИОБЛЕНЕРГО відповідач прийняв наказ від 13.07.2023 №245/Ц-ЗК Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ВСП ЧЕРКАСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ МЕРЕЖІ ПАТ ЧЕРКАСИОБЛЕНЕРГО.

Для виконання наказу відповідача від 13.07.2023 №245/Ц-ЗК та направлення від 13.07.2023 №Ц/2/19593-23, яке підписане ОСОБА_3 13.07.2023 о 16:57год та накладено КЕП о 17:05год, його посадові особи отримали доручення провести позаплановий захід державного нагляду позивача з питань додержання вимог законодавства з охорони праці, гігієни праці та законодавства про працю в межах питань, які стали підставою для здійснення такого заходу.

Відповідач 18.07.2023 сформував позивачу вимогу №Ц/КВ/Ц/2/19593-23/Ц56 про надання документів, яку вручив 18.07.2023 керівнику ВСП ЧЕРКАСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ МЕРЕЖІ Батуріну Ю.В. Термін виконання зазначений до 13год.00хв. 21 липня 2023 року (далі - Вимога).

За результатами перевірки складено акт від 31.07.2023 №Ц/КВ/16737/56 (далі Акт). Строк проведення заходу державного нагляду: початок - 18.07.2023 об 11год 00хв. та завершення - 31.07.2023 о 16год 45хв. В Акті зазначені виявлені порушення з приводу не забезпечення роботодавцем ВСП Черкаські енергетичні мережі функціонування системи управління охороною праці:

ст.13 Закону України Про охорону праці - на підприємстві не функціонує служба охорони праці: на основі Типового положення про службу охорони праці з урахуванням специфіки виробництва та видів діяльності, чисельності працівників, умов праці та інших факторів не розроблене і не затверджене Положення про службу охорони праці підприємства, не визначена структура служби охорони праці, її чисельність, основні завдання, функції та права її працівників відповідно до законодавства, чим порушено п. 1.2. НПАОП 0.00- 4.35-04 Типове положення про службу охорони праці;

ст.ст.13,15 Закону України Про охорону праці - не створена служба охорони праці, чим порушено п. 1.4. НПАОП 0.00-4.35-04 Типове положення про службу охорони праці;

ст.13 Закону України Про охорону праці - не розроблені інструкції з охорони праці та відсутній, затверджений роботодавцем, перелік інструкцій з охорони праці, чим порушено п. 2 розділу IV НПАОП 0.00-4.15-98 Положення про розробку інструкцій з охорони праці;

ст.13 Закону України Про охорону праці - відсутній затверджений роботодавцем перелік робіт з підвищеною небезпекою, чим порушено НПАОП 0.00-4.12-2005 Перелік робіт з підвищеною небезпекою;

ст.13 Закону України Про охорону праці - не виконуються організаційні заходи, що убезпечують працівників під час роботи, а саме: перелік робіт, що виконуються у порядку поточної експлуатації не затверджений керівником підприємства, чим порушено п. 5.2.1. НПАОП 40.1.-1.01-07 Правила безпечної експлуатації електроустановок;

ст.13 Закону України Про охорону праці - на основі Типового положення з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці не розроблене і не затверджене Положення підприємства про навчання з питань охорони праці, чим порушено п. 3.2. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами);

ст.18 Закону України Про охорону праці - перевірка знань працівників з питань охорони праці на підприємстві здійснюється комісією з перевірки знань з питань охорони праці підприємства, склад якої не затверджений наказом (розпорядженням) роботодавця, чим порушено п. 3.9. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами);

ст.ст.13, 18 Закону України Про охорону праці - при проведенні інструктажу (повторного) працівнику підрозділу 27.06.2023 ОСОБА_2 , електромонтеру оперативно-виїзної бригади Канівської філії ВСП Черкаські енергетичні мережі особа, яка проводила інструктаж ОСОБА_4 , уносить записи до журналу реєстрації інструктажів з питань охорони праці, пожежної безпеки і технічної експлуатації (далі- журнал) не в повному обсязі, а саме в графі 12 журналу не зазначена дата перевірки знань та здійснення допуску до роботи працівників підрозділу, чим порушено п. 6.10. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці;

ст.18 Закону України Про охорону праці - працівник Скляренко Сергій Вікторович, електромонтер оперативно-виїзної бригади Канівської філії ВСП Черкаські енергетичні мережі, не пройшов на підприємстві за рахунок роботодавця навчання з питань охорони праці, чим порушено п. 3.1. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами);

ст.18 Закону України Про охорону праці - перелік питань для перевірки знань з охорони праці працівників, з урахуванням специфіки виробництва, не складений членами комісії та не затверджений роботодавцем, чим порушено п. 3.11. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами);

ст.18 Закону України Про охорону праці - спеціальне навчання з питань охорони праці не проводиться роботодавцем на підприємстві за навчальними планами та програмами, які розробляються з урахуванням конкретних видів робіт, виробничих умов, функціональних обов`язків працівників і не затверджені наказом (розпорядженням) роботодавця, чим порушено п. 4.3. НПАОП 0.00-4.12-05 Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами).

У розділі Перелік питань щодо здійснення контролю за діями (бездіяльністю) посадових осіб Акту, а саме п.3 зазначено, що не пред`явлено оригінал посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Позивач під час підписання Акту зазначив, що він підписаний із зауваженнями, які будуть надані в установлений законодавством термін.

31.07.2023 відповідач видав позивачу припис №Ц/КВ/16737/56/П/ОП про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, яким зобов`язав директора ОСОБА_1 усунути вказані вище порушення без зазначення терміну усунення (далі спірне рішення). Вказано, що ОСОБА_1 директор позивача відмовився від його отримання та підпису.

03.08.2023 позивач подав відповідачу письмові зауваження на Акт вих.№5968/07-02/2023.

11.08.2023 позивач подав Голові Державної служби України з питань праці скаргу про скасування припису.

Листом від 25.08.2023 №2961/1/3.1-23а Державна служба України з питань праці повідомила позивачу, що порядок оскарження розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства законом не визначений.

Позивач не погоджуючись із спірним рішенням звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірному рішенню, суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.3 Закону України від 5 квітня 2007 року №877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі ЗУ №877-V) державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами:

пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності;

підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади;

рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання;

гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;

об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю);

неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання;

невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону;

відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання;

дотримання умов міжнародних договорів України;

незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян;

наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади.

презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю);

орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності;

недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій;

здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЗУ №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з ч.ч.11, 12 ст.4 ЗУ №877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання).

Частиною 15 ст.4 ЗУ №877-V визначено, що при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Відповідно до ч.1 ст.6 ЗУ №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

за рішенням суду;

звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Встановлені обставини справи свідчать про наявність обґрунтованих підстав для призначення та проведення перевірки діяльності позивача.

Посилання позивача на порушення відповідачем процедури проведення заходу не обґрунтовані з таких підстав.

Згідно з ч.2 ст.4 ЗУ №877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону. Частиною 3 ст.4 ЗУ №877-V визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.1 ст.7 ЗУ №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з ч.ч.2, 3, 4 ст.7 ЗУ №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Відповідно до ч.5 ст.7 ЗУ №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Отже, законодавство покладає на відповідача обов`язок пред`явити посвідчення (направлення) і службове посвідчення та надати його копію. Відсутні належні, достовірні та допустимі докази не дотримання відповідачем вказаного вище обов`язку. Як зазначено вище, суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили вказані вище документи. Однак згідно зі встановленими обставинами справи позивач допустив відповідача до здійснення вказаного вище позапланового заходу.

Щодо посилання позивача на створення документів для проведення перевірки поза межами робочого часу відповідача суд урахував ч.1 ст.7 Закону України Про електронні документи та електронний документообіг, згідно з якою оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги. Відповідно до ч.2 ст.6 вказаного Закону накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Абзацом першим пункту 6 глави 2 розділу II наказу Міністерства юстиції України Про затвердження Порядку роботи з електронними документами у діловодстві та їх підготовки до передавання на архівне зберігання у разі якщо згідно із законодавством необхідне засвідчення печаткою підпису на електронних документах та відповідності електронних копій документів оригіналам, установа застосовує кваліфіковану електронну печатку.

Відповідно до вимог частини 2 статті 7 ЗУ №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з частиною 5 статті 18 Закону України Про електронні довірчі послуги кваліфікована електронна печатка має презумпцію цілісності електронних даних і достовірності походження електронних даних, з якими вона пов`язана.

Суд установив, що направлення від 13.07.2023 №Ц/2/19593-23 підписано ОСОБА_3 о 16 год. 57 хв., а о 17 год. 05 хв. накладено цифрову печатку. Накладенням електронного цифрового підпису керівника о 16 год. 57 хв. на направленні завершилося створення електронного документа. Тому підписання направлення відбулося в межах робочого часу відповідача.

Згідно з ч.6 ст.7 ЗУ №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Суд установив, що відповідач дотримався вказаних вище вимог Закону.

Відповідно до ч.7 ст.7 ЗУ №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, під час якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Доводи відповідача щодо відсутності заборони видати припис про усунення виявлених порушень в день складання акту відповідного заходу перевірки обгрунтовані.

Згідно з ч.8 ст.7 ЗУ №877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Суд установив, що позаплановий захід у позивача тривав: початок - 18.07.2023 об 11год 00хв. та завершення - 31.07.2023 о 16год 45хв. Спірне рішення відповідач склав 31.07.2023, тобто в останній день проведення позапланового заходу. Порушень щодо дати складання не встановлено.

Щодо зафіксованих в Акті порушень суд урахував.

Вказані в Акті порушення стосуються чинних норм законодавства.

Відповідно до п. 1.2. НПАОП 0.00- 4.35-04 Типового положення про службу охорони праці на основі Типового положення про службу охорони праці (далі - Типове положення) з урахуванням специфіки виробництва та видів діяльності, чисельності працівників, умов праці та інших факторів роботодавець розробляє і затверджує Положення про службу охорони праці відповідного підприємства, визначає структуру служби охорони праці, її чисельність, основні завдання, функції та права її працівників відповідно до законодавства.

Згідно з п. 1.4. НПАОП 0.00-4.35-04 Типового положення про службу охорони праці служба охорони праці створюється на підприємствах з кількістю працюючих 50 і більше осіб. На підприємстві з кількістю працюючих менше 50 осіб функції служби охорони праці можуть виконувати в порядку сумісництва особи, які мають відповідну підготовку. На підприємстві з кількістю працюючих менше 20 осіб для виконання функцій служби охорони праці можуть залучатися сторонні спеціалісти на договірних засадах, які мають відповідну підготовку.

Відповідно до п. 2 розділу IV НПАОП 0.00-4.15-98 Положення про розробку інструкцій з охорони праці інструкції розробляються відповідно до переліку інструкцій, який складається службою охорони праці підприємства за участю керівників підрозділів, служб головних спеціалістів (головного технолога, головного механіка, головного енергетика, головного металурга та інших фахівців), служби організації праці та заробітної плати. Такий перелік, а також зміни чи доповнення до нього в разі зміни назви професії, впровадження нових видів робіт чи професій затверджуються роботодавцем і направляються в усі структурні підрозділи (служби) підприємства.

Згідно з НПАОП 0.00-4.12-2005 Переліку робіт з підвищеною небезпекою на підприємствах на основі Переліку, з урахуванням специфіки виробництва, роботодавцем розробляються і затверджуються відповідний перелік робіт з підвищеною небезпекою, для проведення яких потрібні спеціальне навчання і щорічна перевірка знань з питань охорони праці.

Щодо порушення п.5.2.1. НПАОП 40.1.-1.01-07 Правил безпечної експлуатації електроустановок суд установив, що відповідач не вірно зазначив позначення нормативного акта (НПАОП 40.1-1.01-07 Правила безпечної експлуатації електроустановок) згідно з Покажчиком нормативно-правових актів з охорони праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 06.07.2022 № 110 - вірне позначення НПАОП 40.1-1.01-97.

Згідно з вимогами п. 5.2.1. НПАОП 40.1-1.01-97 Правила безпечної експлуатації електроустановок перелік робіт, що виконуються в порядку поточної експлуатації, затверджує керівництво підприємства.

Відповідно до п. 3.2. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами) на підприємствах на основі Типового положення, з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розробляються і затверджуються відповідні положення підприємств про навчання з питань охорони праці, а також формуються плани-графіки проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці, які мають бути оприлюднені роботодавцем.

Згідно з п. 3.9. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами) перевірка знань працівників з питань охорони праці на підприємстві здійснюється комісією з перевірки знань з питань охорони праці (далі - комісія) підприємства, склад якої затверджується наказом (розпорядженням) роботодавця. Головою комісії призначається керівник підприємства або його заступник, до службових обов`язків яких входить організація роботи з охорони праці, а в разі потреби створення комісій в окремих структурних підрозділах їх очолюють керівник відповідного підрозділу чи його заступник. До складу комісії підприємства входять спеціалісти служби охорони праці, представники юридичної, виробничих, технічних служб, представник профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці. До складу комісії підприємства можуть залучатися страхові експерти з охорони праці відповідного робочого органу виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України та викладачі охорони праці, які проводили навчання. Комісія вважається правочинною, якщо до її складу входять не менше трьох осіб.

Відповідно до п. 6.10. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці про проведення первинного, повторного, позапланового та цільового інструктажів та їх допуск до роботи, особа, яка проводила інструктаж, уносить запис до журналу реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці (додаток 6). Сторінки журналу реєстрації інструктажів повинні бути пронумеровані, прошнуровані і скріплені печаткою (за її наявності). У разі виконання робіт, що потребують оформлення наряду-допуску, цільовий інструктаж реєструється в цьому наряді-допуску, а в журналі реєстрації інструктажів - не обов`язково. Згідно з п. 3.1. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами) працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи, а також учні, курсанти, слухачі та студенти під час трудового і професійного навчання проходять на підприємстві за рахунок роботодавця інструктажі, навчання та перевірку знань з питань охорони праці, надання домедичної допомоги потерпілим від нещасних випадків, а також правил поведінки у разі виникнення аварії.

Згідно з п. 3.11. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами) перелік питань для перевірки знань з охорони праці працівників, з урахуванням специфіки виробництва, складається членами комісії та затверджується роботодавцем.

Відповідно до п. 4.3. НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (зі змінами) спеціальне навчання з питань охорони праці проводиться роботодавцем на підприємстві за навчальними планами та програмами, які розробляються з урахуванням конкретних видів робіт, виробничих умов, функціональних обов`язків працівників і затверджуються наказом (розпорядженням) роботодавця.

Вимога усунути порушення вказаних норм законодавства відповідає межам владних повноважень відповідача. Наявність вказаних вище актів на підприємстві та їх порядок ведення має відповідати нормам закону та бути вчинені до дати будь-якого заходу перевірки.

З приводу твердження позивача про наявність вказаних актів та відсутність порушень, про які зазначено в Акті заходу та спірному рішенні (приписі), суд урахував, що у додатковій інформації до заходу в Акті перевірки зазначено про відсутність згаданих вище актів позивача та записів у них. Крім того, як встановлено вище, відповідач надав достатній час для їх пред`явлення, про що вручив вказану вище Вимогу їх надати до дати завершення позапланового заходу. Ані заперечень в Акті з цього приводу, ані будь-яким іншим доказом не підтверджено їх пред`явлення відповідачу під час заходу, у т.ч. в подальшому до звернення до суду. Отже, відповідач правомірно зобов`язав усунути ці порушення в спірному рішенні, а подані позивачем докази їх існування суд не урахував, оскільки не може підміняти дискреційні повноваження відповідача. Наявність таких документів у позивача під час судового розгляду справи свідчить про виконання спірного рішення. Оскільки строків для усунення порушень воно не має, твердження позивача про порушення ним його прав безпідставне.

Тому суд дійшов висновку, що спірне рішення правомірне та відсутні обгрунтовані підстави для його скасування.

Зважаючи на результат вирішеного спору, відповідно до ст.ст.132-139 КАС України, суд дійшов висновку, про понесені позивачем судові витрати не підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 241-250, 255, 292-295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства Черкасиобленерго в особі Відокремленого структурного підрозділу Черкаські енергетичні мережі (18000, м.Черкаси, вул.Надпільна, 51; ) до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (04060, м.Київ, вулиця Вавілових, будинок 10; ) про визнання протиправним і скасування припису від 31.07.2023 №Ц/КВ/16737/56/П/ОП відмовити повністю.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копії рішення направити сторонам.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 27.11.2023.