Справа № 520/26808/23
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

27 листопада 2023 р. Справа № 520/26808/23

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши адміністративний позов Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Головне управління Національної поліції в Харківській області, з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області (40108599) вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 488,99 грн.

Позовну заяву з додатками направлено через систему "Електронний суд".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду залишено без руху позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився. Надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

На виконання ухвали суду представником позивача через систему "Електронний суд" надіслано заяву про поновлення процесуального строку, в якій просив суд Поновити процесуальний строк для Головного управління Національної поліції в Харківській області для звернення до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом.

Щодо строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Вирішуючи подану позивачем заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Положеннями частини 4 статті 5 Кас України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 122 Кас України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 КАС України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно пункту 8 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу.

Суд наголошує на тому, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, пов`язані з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби, тобто вони охоплюють правовідносини, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до моменту її звільнення із займаної посади.

Водночас, питання щодо стягнення вартості предметів однострою особистого користування, не відносяться до спорів, які виникли з підстав проходження публічної служби, відповідно, до них мають застосовуватись приписи абзацу 2 частини другої статті 122 КАС України.

З огляду на вказане, до спірних правовідносин застосовується тримісячний строк, встановлений для звернення до суду суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом.

Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного суду від 07.09.2023 року у справі №520/2134/23.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що наказом ГУНП в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію України», у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Тоді як до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 26.09.2023 року через систему "Електронний суд", зареєстровано судом 26.09.2023 р., тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України.

Суд звертає увагу, що за змістом ч.1 ст.122 і ч.1 ст.123 КАС України пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за умови поважності причини пропуску та відсутності ознаки присікальності (преклюзивності).

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії ).

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В наданій на виконання ухвали суду заяві про поновлення строку звернення до суду з даним позовом представник позивача зазначив, що 14.11.2022 до Головного управління Національної поліції в Харківській області з Національної поліції України надійшло доручення від 14.11.2022 №8039/01/29-2022 про необхідність надання до 17.11.2022 до ДФЗБО деталізованих розрахунків показників видатків бюджету за видами потреб та розподіли доведених сум між органами, установами та закладами поліції в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету, обґрунтовані відповідними розрахунками та деталізовані за видами та кількістю товарів (робіт, послуг) із зазначенням вартості за одиницю. На виконання вимог доручення 17.11.2022 ГУНП в Харківській області направлена відповідь за № 1839/119/02/26-2022 в якій було зазначено, що потреба ГУНП в Харківській області у фінансуванні за КЕКВ 2800 для сплати судового зборів у 2023 році становить 380 000 грн.

30.11.2022 наказом Міністерства фінансів України № 400 були внесені зміни до наказу Міністерства фінансів України від 12.03.2012 № 333, яким затверджена Інструкція щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету та Інструкції щодо застосування класифікації кредитування бюджету.

Представник позивача зазначив, що отримуючи кожного місяця грошові кошти на КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», лише 1/3 частина даних коштів йде на виділення судового збору. Але бувають і такі випадки, що з даного фонду грошові кошти не виділяють на оплату судових зборів, адже іноді всі кошти йдуть на безспірне списання.

Крім того, у зв`язку з тим, що неподаних позовних заяв нараховується близько 61 одиниці, ВПЗ ГУНП в Харківській області, у зв`язку із великою завантаженістю та недостатністю особового складу, розпочало роботу по подачі позовних заяв. ГУНП в Харківській області в порядку само представництва юридичної особи здійснюють працівники відділу правового забезпечення. По штату у ВПЗ обліковується 9 посад, однак у 2023 році, працює тільки 5 працівників. Тобто відділ правового забезпечення працює з подвійним навантаженням на кожного працівника. Крім представницької діяльності працівники відділу щоденно займаються і іншими питаннями як: перевірка на відповідність та візування проектів організаційно-розпорядчих документів; проектів договорів; надання консультацій підрозділам у службових питаннях та ін. Набрати інших працівників на вакантні посади неможливо у зв`язку із відсутністю відповідних працівників, які б бажали та могли б за своїми професійними якостями працювати у відділі правового забезпечення. У зв`язку з цим ГУНП в Харківській області не одразу після надходження додаткового фінансування було здійснено подачу позовної заяви до Харківського окружного адміністративного строю особистого користування, строк (носіння) експлуатації яких не закінчився.

Суд не погоджується з такими твердженнями представника позивача, викладеними в заяві про поновлення пропущеного тримісячного строку звернення до суду, оскільки сплата судового збору за подання позову є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України.

У постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила про те, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У постанові від 28 березня 2023 року по справі №420/9405/22 Верховний Суд дійшов висновку, що у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору органом чи тимчасова відсутність таких коштів.

Зі змісту положень Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI Про судовий збір та КАС України надання документа про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі є одним із процесуальних обов`язків для реалізації права на звернення до суду, та не є обмеженням гарантованого права на доступ до суду.

В свою чергу, п. 5, 6 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд звертає увагу на те, що поважними причинами пропущення строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Неспроможність позивача належним чином організувати роботу (в контексті твердження про велику завантаженість та недостатність штатних працівників і необхідності подачі великої кількості позовних заяв) або фінансування витрат на оплату судового збору суд не визнає поважною причиною пропущення тримісячного строку звернення.

Вказані висновки також узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 12 жовтня 2022 року по справі №640/11452/19 при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду.

Жодних інших поважних причин його пропуску представником позивача в заяві не зазначено.

Вказане в сукупності свідчить, що жодних належних та допустимих доказів щодо причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом не вбачається, позивачем таких не зазначено, не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

За таких підстав, суд не визнає поважними підстави щодо поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в сукупності, викладені представником позивача в заяві про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позовні вимоги пред`явленні за межами передбаченого ст. 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Згідно положень частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

Оскільки з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені представником позивача в заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне повернути адміністративний позов позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився - повернути позивачу.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.В.Шевченко