Справа № 420/17270/23
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2023-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючої судді - Бойко О.Я.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання протиправним звільнення та поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, вирішив у задоволенні адміністративного позову відмовити.

І. Суть спору:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом позивача, ОСОБА_1 , до відповідача, Головного управління Національної поліції в Одеській області, у якій позивач просить суд:

(1).Визнати протиправним та скасувати п. 1,2 Наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29 березня 2023 №777 Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ОРУП №1 в Одеській області в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

(2).Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 01.04.2023 №538 о/с.

(3).Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Одеській області поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області.

(4).Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток у розмірі 56530 грн. за час вимушеного прогулу, виходячи з 01 квітня 2023 року по день ухвалення рішення у справі.

ІІ. Аргументи сторін

(а) Позиція позивача

Позивач стверджує, що його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно, з порушенням презумпції невинуватості, оскільки на даний час не існує обвинувального вироку у кримінальному провадженні, яким би було встановлено, що позивач скоїв корупційний злочин. Однак, на думку позивача, відповідач передчасно його притягнув до відповідальності за те, що позивач не скоював, у спірному наказі вказані дії, які на даний час не встановлені. Оскільки відповідач застосував до позивача дисциплінарне стягнення протиправно, відповідно, протиправним є його звільнення з посади.

(б) Позиція відповідача

Відповідач надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому заперечував проти позовних вимог, просив у задоволенні адміністративного позову відмовити.

В обґрунтування своїх заперечень зазначав, що дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування встановила умисне невиконання позивачем чинного законодавства, особисту недисциплінованість, незадовільну роботу позивача з агентами, неналежне здійснення оперативно-розшукової діяльності, вчинення корупційних діянь, пов`язаних з вимаганням та отриманням неправомірної вигоди, які дискредитують поліцейських та є несумісними із подальшим проходженням служби. Всі ці факти і обставини, їх шкідливі наслідки, причинний взаємозв`язок між ними і дією порушника, вина позивача встановлені під час службового розслідування .

Встановлені дисциплінарною комісією факти і з`ясовані обставини мають значення виключно для прийняття дисциплінарним органом рішень у межах його компетенції та жодним чином не свідчать про доведеність вини у вчиненні інкримінованого позивачу кримінального правопорушення. Тому прийняття спірного наказу не охоплюється поняттям кримінальної процедури та не зачіпає презумпцію невинуватості позивача.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

03.05.2023 суд ухвалив відкрити загальне позовне провадження та призначив підготовче судове засідання.

16.05.2023 через неприбуття учасників справи на судове засідання суд ухвалив його відкладення.

08.06.2023 суд ухвалив продовжити підготовче провадження , задовольнив клопотання представника позивача про відкладення.

27.06.2023 суд задовольнив клопотання представника відповідача та відклав підготовче засідання.

06.07.2023 суд ухвалив роз`єднати позовні вимоги.

15.09.202 суд ухвалив залучити третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги, ОСОБА_2

17.10.2023 на судове засідання учасники справи не з`явилися. Представник позивача у клопотання просив розглянути справу за його відсутності. Суд на підставі ч.9 ст.205 КАС України ухвалив закрити підготовче провадження та розглядати справу в письмовому провадженні.

IV. Обставини, встановлені судом

Позивач проходив публічну службу на посаді оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Націнальної поліції в Одеській області.

06.03.2023 на адресу керівника ГУНП в області надійшла доповідна записка УГІ ГУНП в області про порушення службової дисципліни, зокрема неналежного виконання обов`язків окремими посадовими особами Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в області, що призвело до затримання 06.03.2023 оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної полції ОРУП №1 ГУНП в області капітана поліції ОСОБА_1 працівниками територіального управління ДБР, розташованого в м.Миколаєві, спільно із співробітниками Одеського управління ДБР Національної поліції України та прокуратури Одеської області , у межах кримінального провадження №0000397 від 15.12.2022, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.368 КК України ( прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою). Окрім цього, на адресу керівництва ГУНП в області надійшло подання Одеського управління ДВБ Національної поліції України від 06.03.2023 №766/42-15/01-2023 за вказаними обставинами.

З метою перевірки відомостей, викладених у доповідній записці та поданні, відповідач наказом від 07.03.2023 №585 призначив службове розслідування.

21.03.2023 відповідач наказом №696 продовжив строк службового розслідування до 24.03.2023 ( в порядку ч.3 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ).

За результатами проведеного службового розслідування 24.03.2023 начальник ГУНП в Одеській області затвердив висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП в Одеській області від 06.03.2023 №55/638.

Дисциплінарна комісія на підставі матеріалів досудового розслідування у висновку констатувала, що відповідно до протоколу огляду місця події від 06.03.2023 працівники ТУ ДБР у присутності учасників слідчої дії затримали позивача та вилучили 16 000 грн. неправомірної вигоди, позивачу повідомолено про підозру у вчиненні кримінально правопорушення - прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Дисциплінарна комісія зробила висновок, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, а саме: з січня 2023 року до 06.03.2023 укривав від єдиного обліку Національної поліції України інформацію про причетність родини ОСОБА_3 до кримінальних правопорушень у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів.

Щодо події, яка відбулася 06.03.2023, дисциплінарна комісія у висновку службового розслідування зазначає, що позивач безпідставно здійснив у відношенні подружжя ОСОБА_3 оперативно-розшукові заходи, безпідставно обмежив волю ОСОБА_4 , провів щодо ОСОБА_3 поверхневу перевірку особою невідповідної статі, вилучив у неї мобільний телефон, не склав з цього приводу процесуальні документи, передбачені КПК України, не припинив протиправні дії капітана поліції ОСОБА_5 , який незаконно застосував до ОСОБА_6 кайданки, у тому числі без попередження, вступив у корупційні діяння, пов`язані з вимаганням та отриманням від вказаної родини неправомірної вигоди з непритягненням до кримінальної відповідальності. При цьому, у процесі отримання неправомірної вигоди позивач від грошових коштів не відмовився і письмово керівникові не повідомив та не стримував капітана поліції ОСОБА_5 від вчинення правопорушень. Не сприяв дисциплінарній комісії у проведенні службового розслідування. Протиправні дії позивача призвели до грубого порушення службової дисципліни, відкриття кримінального провадження, оголошення останньому підозри про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою ст.368 КК України та обрання запобіжного заходу, що набуло суспільного резонансу, негативно вплинуло на формування громадської думки щодо стану правопорядку в діяльності поліції та рівня довіри населення до поліції, оскільки були висвітлені в засобах масової інформації.

Службове розслідування дисциплінарна комісія провела на підставі матеріалів кримінального провадження №0000397 від 15.12.2022, які 09.08.2023 надійшли на адресу дисциплінарної комісії з Територіального управління Державного бюро розслідувань для офіційного долучення до матеріалів службового розслідування. Зокрема, на підставі заяв та показів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , показів членів слідчо-оперативної групи ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які були безпосередніми учасниками події, яка відбулася 06.03.2023, протоколу огляду місця події, ухвал суду про вжиття запобіжних заходів. Також дисциплінарна комісія в межах службового розслідування опрацювала інформацію з системи Інформаційний портал Національної поліції України, опитала осіб - членів слідчо-оперативної групи ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які володіли відомостями про обставини події, які відбулися за участі позивача.

Наказом ГУНП в Одеській області від 29.03.2023 №777 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у грубому порушенні вимог пунктів 1,2,3 частини першої статті 18, пунктів 1,2,3,26 частини першої статті 23, частини першої, другої, третьої, шостої, сьомої статті 29, частини третьої, шостої статті 34, частини першої, абзацу другого частини четвертої, абзацу другого частини п`ятої, частини шостої статті 37, частини сьомої статті 42, частини першої статті 64 Закону України Про Національну поліцію,пунктів 1,2,3,4,6,7,8,11,13 частини третьої статті 1, частини п`ятої та шостої статті 15 Дисциплінарного статут Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018, частини першої, другої, третьої статті 6 Закону України Про оперативно-розшукову діяльність, частини першої статті 22, частини першої статті 24, статті 38 Закону України Про запобігання корупції, розділу VII Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 №07, абз. другого, третього та четвертого п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п.6,7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджених наказом МВС України від 08.02.2019 №100, п.7 розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, підпункту 12 пункту 1 наказу ГУНП в області від 02.01.2023 №1 Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейських ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни, пп.2.п.2 наказу ГУНП в області від 03.01.2023 №7 Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції, пунктів 2.1 розділу ІІ, 3.1., 3.2 розділу ІІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затвреджених наказом ГУ НП в області від 01.02.2021 №177, пунктів 2.13, 2.14, 2.15, та 3.3 посадової інструкції 23.01.2023 №60/вн/45 до капітана поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальноїх поліції ОРУП №1 ГУНП в Одеській області застосовувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказ ГУНП в Одеській області від 29.03.2022 №777 відповідно до вимог ч.3 ст.22 Дисциплінарного стату НП України реалізовано наказом ГУ НП в Одеській області №358 о/с від 01.04.2023 в частині звільнення ОСОБА_1

V. Джерела права та висновки суду

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не належить до задоволення.

Свій висновок суд вмотивовує наступним чином.

Зміст даних спірних правовідносин становить вирішення питання чи мало місце скоєння позивачем правопорушень, які відповідно до чинного законодавства кваліфікуються як дисциплінарний проступок та які тягнуть за собою дисциплінарну відповідальність. Тобто суду необхідно з`ясувати наявність складу дисциплінарного проступку в діяннях позивача.

До вказаних правовідносин суд застосовує наступні норми права.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580 - VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 18 Закону України Про Національну поліцію встановлює обов`язки для поліцейського серед яких поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст.34 Закону України Про Національну поліцію поверхнева перевірка здійснюється поліцейськими відповідної статі. У невідкладних випадках поверхневу перевірку може здійснювати будь-який поліцейський лише з використанням спеціального приладу або засобу.

Щодо обмеження пересування особи, фактичного володіння річчю стаття 37 Закону України Про Національну поліцію встановлює, що поліцейський може тимчасово обмежити фактичне володіння річчю або пересування транспортного засобу для запобігання небезпеці, якщо є достатні підстави вважати, що річ або транспортний засіб можуть бути використані особою з метою посягання на своє життя і здоров`я або на життя чи здоров`я іншої людини, або пошкодження чужої речі. На вимогу особи поліцейський зобов`язаний повідомити про причини застосування ним відповідних заходів.

Поліцейський зобов`язаний у письмовій формі повідомити свого керівника про тимчасове обмеження фактичного володіння річчю особи, а також зобов`язаний скласти протокол про здійснення тимчасового обмеження фактичного володіння річчю та вручити протокол цій особі.

Тимчасове обмеження пересування особи та перенесення або перевезення речі негайно припиняється, якщо немає необхідності здійснювати такий захід.

В ст. 45 Закону України Про Національну поліцію зазначається, що поліцейський застосовує спеціальні засоби, визначені цим Законом для забезпечення публічної безпеки і порядку.

Пункт 1 ч. 3 ст. 45 Закону України Про Національну поліцію встановлює загальні правила застосування спеціальних засобів:

кайданки та інші засоби обмеження рухомості застосовуються:

а) до особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення та чинить опір поліцейському або намагається втекти;

б) під час затримання особи;

в) під час конвоювання (доставляння) затриманого або заарештованого;

г) якщо особа своїми небезпечними діями може завдати шкоду собі і оточуючим;

ґ) проведення процесуальних дій з особами у випадках, коли вони можуть створити реальну небезпеку оточуючим або собі.

Стаття 64 Закону України Про Національну поліцію встановлює, що особа, яка вступає на службу в поліції, присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з ч.3 ст.1 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарному проступку: Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту: За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

[...] Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з частинами 1, 2, 3, 4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Воно проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, а підставою для його призначення є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 6,7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджених наказом МВС України від 08.02.2019 , Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. У разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин поліцейський рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Згідно з п.2.1. розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в Одеській області від 01.02.2021 №177 поліцейські повинні дотримуватися вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Звертаючись до спірних правовідносин, позивач посилається на єдине обґрунтування позову, яке полягає у тому, що через відсутність вироку, вина у вчиненні ним корупційних діянь, які пов`язані з вимаганням та отриманням 16 000 грн., є невстановленою на момент притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Проте суд відхиляє цей аргумент позивача.

З огляду на висновок службового розслідування, відповідач встановив наступні обставини: умисне укриття позивачем інформації про причетність осіб до кримінальних правопорушень, безпідставне здійснення оперативно-розшукових заходів у відношенні родини ОСОБА_3 , умисне порушення вимог до здійснення поліцейських заходів, зокрема вимог щодо поверхневої перевірки, обмеження володіння речами, неприпинення протиправного застосування спеціальних засобів, невиконання обов`язку повідомити свого керівника в т.ч. про безпідставне застосування кайданок, прийняття пропозиції отримання портиправної вигоди.

З аналізу застосованого судом законодавства, вказані обставини свідчать про вчинення дій, які за своїм юридичним характером є невиконанням, неналежним виконанням позивачем обов`язків поліцейського, порушення службової дисципліни, які виходять за рамки обмежень та заборон законодавства для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Тобто підпадають під сферу дії Дисциплінарного статуту.

Суд звертає увагу, що службове розслідування здійснено не тільки на підставі офіційно отриманих матеріалів кримінального провадження, а також на підставі відібраних безпосередньо дисциплінарною комісією пояснень осіб, які приймали участь у вказаних подіях, опрацьованої внутрішньої інформації з порталу Національної поліції України.

Натомість позивач впродовж розгляду справи не навів жодних спростувань щодо обставин порушення службової дисципліни та обов`язків поліцейського, наведених у висновку службового розслідування.

Таким чином, суд робить висновок про те, що матеріалами службового розслідування встановлений факт порушення позивачем службової дисципліни.

Враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним та пропорційним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Посилання позивача на відсутність вироку суду про визнання його винним у інкримінованому кримінальному правопорушенні не є підставою для скасування спірного наказу, оскільки позивач звільнений не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни. Про це свідчать посилання відповідача на відповідні правові норми у спірних наказах.

При цьому суд зазначає, законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правового та дисциплінарно-правового аспектів.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Верховний суд сформував усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

В постанові від 10.06.2021 у справі №420/241/20 Верховний суд вказує на те, що підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підстави для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування , яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого прямий начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Таким чином, суд робить висновок, що відповідач правомірно застосовував до позивача дисциплінарне стягнення шляхом звільнення з займаної посади, у зв`язку із наявністю факту вчиненого ним діяння, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак - підстави для їх задоволення також відсутні.

VI. Судові витрати

Впродовж розгляду справи свідки не залучалися, експертизи не призначалися. З урахуванням висновку суду про відмову у задоволенні позову, суд не здійснює розподіл судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст 2, 139, 244-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Оскільки справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Оксана БОЙКО

.