Справа № 440/1664/23
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2023-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 р. Справа № 440/1664/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Петрова Л.М.) від 08.06.2023 року по справі № 440/1664/23

за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, АТ "Полтаваобленерго", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій, з урахуванням заяви про зміну підстав позову, просив визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.01.2023 № 151 "Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку енергетичної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання".

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 27.01.2023 НКРЕКП прийняло постанову №151 «Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання. Вказаною постановою НКРЕКП наклало штраф у розмірі 85000 грн на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії. Вважає, що НКРЕКП не в повному обсязі з`ясувала обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, не доведено та необґрунтовано їх у постанові, а зроблені висновки не відповідають обставинам справи, не надано належної оцінки усім доказам, які надані Товариством, перевірка проведена з порушенням наданих законодавством контролюючому органу повноважень, що призвело до безпідставного застосування до Товариства штрафної санкції, а також порушення прав та законних інтересів АТ "Полтаваобленерго" та винесення протиправної постанови, яка суперечить правозастосовчій практиці Верховного Суду, тому вказана постанова НКРЕКП підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню в повному обсязі.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 року по справі №440/1664/23 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.01.2023 №151 "Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання".

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 грн.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 30.08.2023 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 року по справі № 440/1664/23 та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.

Сторони про розгляд справи в порядку письмового провадження повідомлені належним чином.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 20.12.2022 року № 1767 "Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ "Полтаваобленерго", посвідчення на проведення позапланової перевірки від 21.12.2022 № 446 відповідач у період з 26.12.2022 по 06.01.2023 провів позапланову перевірку господарської діяльності позивача, за результатами якої складено Акт від 06.01.2023 № 13.

Позивач 13.01.2023 року листом № 10-72/1627 надав НКРЕКП пояснення (заперечення) та обґрунтування щодо висновків, викладених в Акті позапланової виїзної перевірки від 06.01.2023, де наведено доводи про те, що позивач не допустив порушення положень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та іншого законодавства.

За результатами розгляду акту перевірки відповідач прийняв постанову від 27.01.203 № 151 "Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання", якою відповідно статей 17, 19 та 22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" та статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" накладено штраф у розмірі 85000 грн. на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

- частини другої статті 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», якою встановлено, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу, та інших нормативно-правових актів, же регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310 (далі - Кодекс систем розподілу), яким встановлено, що при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами;

- підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26 березня 2022 року № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури», яким встановлено, що оператор систем розподілу має забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електропостачання споживачам із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та кожні 30 хвилин актуалізовувати зазначену інформацію;

- підпункт 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному вебсайті, інформацію, зокрема про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію відповідно до законодавства.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов до висновку про обґрунтованість заявлених вимог.

В доводах апеляційної скарги відповідач по справі послався на неправильне застосування судом норм частини сьомої статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», вимог пункту 1 Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженої наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 № 654, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 28.01.2016 за № 153/28283 (далі - Інструкція № 654). Вказує, що НКРЕКГІ надходили численні звернення споживачів електричної енергії щодо: нерівномірного (несправедливого) розподілу операторами систем розподілу участі споживачів у заходах з розвантаження енергосистеми (графіках відключення), зокрема споживачі вказують, що оператори систем розподілу відключають певні об`єкти поезій но та на тривай час, а певні об`єкти відключають на значно менш тривалий чає або взагалі не відключають; неповідомлення операторами систем розподілу споживачів про перерви в електропостачанні, зокрема споживачі вказують на відсутність або неактуальність інформації про перерви в електропостачанні па вебсайтах операторів систем розподілу. На підставі вищезазначеного НКРЕКП прийнято постанову від 20.12.2022 № 1767 «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «Полтаваобленерго».

Також апелянт посилається на те, що поза увагою суду першої інстанції залишилось те, що як вбачається із звернень споживачів ними зазначалось про нерівномірний та несправедливий розподіл оператором системи розподілу участі споживачів у заходах з розвантаження енергосистеми (графіках відключення), зокрема, споживачі вказували, що оператори системи розподілу відключаються певні об`єкти постійно та на тривалий час, а певні об`єкти відключаються на значно менш тривалий час або взагалі не відключаються.

Вказує, що, суд першої інстанції не дослідив, що у посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки від 21.12.2022 № 446 зазначено про необхідність дослідження в межах даної перевірки Закону України «Про ринок електричної енергії», зокрема, частини другої статті 45, якого встановлено, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310 (далі - Кодекс систем розподілу, КСР), та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; розділу X Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, зокрема, пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу X, яким встановлено, що при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами

Вважає, що суд першої інстанції безпідставно зазначив, що в постанові НКРЕКП не обґрунтовано наявність з боку АТ «Полтаваобленерго» проявів дискримінації відносно споживачів, оскільки перевіркою було встановлено, зокрема, порушення позивачем Закону України «Про ринок електричної енергії», а саме: частини другої статті 45, щодо обов`язку оператора системи розподілу надавати послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до нього Закону, кодексу систем розподілу, та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу. При цьому зазначає, що дискримінація та незабезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами полягає у тому, що позивач маючи змогу затвердити оптимальні графіки відключень по всім споживачам та чергам, цього не зробив, у зв`язку з чим споживачі, звернення яких було підставою для прийняття Постанови № 1767, та одна з черг - були відключені поза графіком та мали більшу перерву в електропостачанні ніж інші споживачі та черги, які відключались у свій графік.

Також вважає, що суд першої інстанції з посиланням на підпункт 5 пункту 11.5.2 Кодексу систем розподілу безпідставно зазначив, що за форс-мажорних обставин законодавство у сфері електроенергетики визначає перелік випадків, коли ОСР може припиняти розподіл, електричної, енергії. На думку позивача, такий висновок суду свідчить про порушення ним вимог матеріального права, а саме неправильне застосування підпункту 5 пункту 11.5.2 Кодексу систем розподілу, незастосування частини другої статті 141 Закону України «Про торгово-промислові палати України», пункту 6.2 «Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили)» затвердженого рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 № 44(5). Зазначає, що сертифікат ТПП має бути проявом індивідуально визначених обставин, які зазначаються в заяві зацікавленої особи - кожен договір та кожні конкретні обставини, що зумовили форс-мажор та, з огляду на положення Закону про ТПП - мають бути засвідчені окремим сертифікатом ТПП.

Зазначає, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про правомірність застосування АТ «Полтаваобленерго» двох черг одночасно, оскільки відключення електроенергії за ГПВ здійснюється почергово та послідовно.

На підставі цього вважає, що підстави для скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.01.2023 № 151 "Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку енергетичної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання" відсутні.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року № 1540 (далі - Закон № 1540).

Відповідно до ст. 1 Закону № 1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону № 1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно із ст. 3 Закону № 1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону № 1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є, зокрема, обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Частиною 1 ст. 22 Закону України Про ринок електричної енергії встановлено, що оператор системи передачі та оператори систем розподілу (далі - ОСР) мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі Правила № 312).

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1 глави 1.1 розділу I Правил № 312).

Абзацом 67 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I Правил № 312 визначено, що споживання електричної енергії - користування споживачем відповідно до укладених договорів електричною енергією за допомогою струмоприймача (струмоприймачів) для задоволення його потреб, у тому числі для здійснення діяльності з надання послуг із зарядки електромобілів на електрозарядних станціях.

Споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (абзац 68 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I Правил № 312).

Згідно із п. 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310 (далі - Кодекс систем розподілу) при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Отже, вказані правові норми визначають, що послуги з розподілу електричної енергії повинні надаватися споживачам на недискримінаційних засадах та ОСР зобов`язаний забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов затверджено Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (далі Порядок № 428).

Згідно п. 1.1 Порядку № 428 дія цього Порядку поширюється на суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - ліцензіати): 1) у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу електричної енергії, зберігання енергії; постачання електричної енергії споживачу; трейдерської діяльності на ринку електричної енергії; здійснення функцій оператора ринку електричної енергії; здійснення функцій гарантованого покупця на ринку електричної енергії; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно п. 1.2. Порядку № 428 цей Порядок застосовується НКРЕКП при здійсненні контролю за дотриманням законодавства та ліцензійних умов ліцензіатами шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок. Цей Порядок установлює: процедуру організації та проведення перевірок; порядок оформлення результатів перевірок; права та обов`язки голови та членів комісії з перевірки; права та обов`язки уповноваженої особи ліцензіата; контроль за виконанням рішень НКРЕКП; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов. (п. 1.2, п. 1.3. Порядку № 428)

Відповідно до п. 4.1 Порядку № 428 підставами для здійснення позапланових виїзних перевірок є: 1) подання ліцензіатом письмової заяви про здійснення перевірки; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення ліцензіатом її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень НКРЕКП щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 5) перевірка достовірності наданих НКРЕКП даних у звітності або в інших документах.

Анонімні звернення не є підставою для проведення перевірок.

Про проведення позапланової виїзної перевірки ліцензіат повідомляється у день початку перевірки.

За приписами п. 4.2 Порядку № 428 під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цієї перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, НКРЕКП має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до ліцензіата відповідальності, передбаченої законодавством.

Позапланові виїзні перевірки не можуть здійснюватися з одних і тих самих питань за період, який вже перевірявся, за винятком випадків: якщо така перевірка здійснюється з метою контролю за виконанням рішення НКРЕКП про усунення порушень вимог законодавства та ліцензійних умов із зазначеного питання; за заявою ліцензіата.

Відповідно до п. 4.3 Порядку № 428 строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів. У разі великих обсягів перевірки строк проведення позапланової виїзної перевірки за рішенням НКРЕКП може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

З матеріалів справи судом встановлено, що підставою для призначення позапланової перевірки підприємства позивача слугували звернення громадян, які надіслані НКРЕКП Урядовим контактним центром.

В посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки № 446 від 21.12.2022 р. визначено перелік питань, щодо яких буде здійснюватися перевірка. Згідно вказаного переліку питань предметом перевірки є дотримання ч. 1 ст. 22, ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії, п. 10.5.8 та п. 10.5.15 Кодексу системи розподілу, п.п 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349, п.п. 5, 8, 12, 22 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії.

Згідно абз. 4 ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Аналіз змісту вказаної правової норми свідчить про те, що у посвідченні на перевірку повинно бути конкретизовано питання, які перевіряються, зокрема, повинно бути зазначено перелік нормативних актів, дотримання яких перевіряється.

Наведене свідчить про те, що питання дотримання положень Інструкції від 15.10.2015 року № 654 до предмету перевірки не входило.

Також судом встановлено, що згідно змісту акту позапланової перевірки № 13 від 06.01.2023 року у розділі «Опис виявлених порушень законодавства та ліцензійних умов» зазначено, що за результатами перевірки виявлено такі порушення: п.п. 7, 8. 22 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, п.п 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349, ч. 2 ст. 45, п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 та п. 10.5.15 Кодексу системи розподілу, а у спірній постанові НКРЕКП № 151 від 27.01.2023 року не визначено, що AT «Полтаваобленерго» допустило порушення будь-якого пункту Інструкції № 654.

Крім того, судом встановлено, що у акті перевірки від 06.01.2023 року № 13 вказано, що інформація про дотримання максимальної тривалості перерви в електропостачанні, що передбачена п. 5 розділу III Інструкції від 15.10.2015 року № 654 взята з довідки Управління Держенергонагляду у Полтавській області.

Наведене свідчить про те, що під час перевірки НКРЕКП фактично не перевіряло питання дотримання AT «Полтаваобленерго» положень п. 5, 6 розділу III Інструкції від 15.10.2015 року № 654, що в свою чергу свідчить про недотримання положень ч. 5 та абз. 4 ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також НКРЕКП вийшло за межі перевірки, що є порушенням положень абзацу 4 ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», тому суд першої інстанції на підставі повного.

Що стосується виявлених контролюючим органом порушень ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п. 10.5.8 Кодексу систем розподілу колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно п. 10.5.8. Кодексу систем розподілу при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Отже, вказані правові норми визначають, що послуги з розподілу електричної енергії повинні надаватися споживачам на недискримінаційних засадах та ОСР зобов`язаний забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Зі змісту акту перевірки вбачається, що відповідач пов`язує застосування перерв в електропостачанні довше 2 годин 30 хвилин з порушенням положень ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу в частині застосування аварійного розвантаження на дискримінаційних засадах.

З цього приводу суд зазначає, що ст. 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження або за іншою ознакою.

За практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (див. рішення у справі "Вілліс проти Сполученого Королівства", заява № 36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (рішення від 21.02.1997 у справі "Ван Раальте проти Нідерландів") (рішення від 07.11.2013 у справі "Пічкур проти України", заява № 10441/06).

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні дискримінація - ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" прямою дискримінацією є ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Із змісту оскаржуваної постанови від 27.01.2023 р. № 151 та акту позапланової перевірки видно, що у них відсутнє посилання на те за якою ознакою при наданні послуг з розподілу електричної енергії відносно громадян, звернення яких були підставою для призначення позапланової перевірки допущено дискримінацію та якого виду допущена дискримінація (пряма, непряма, утиск), як і не вказано якій іншій групі осіб в порівнянні з ними створено більш сприятливі умови з надання послуг з розподілу електричної енергії.

Щодо доводів апелянта про те, що дискримінація відносно споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Н.Шипіценої, колективного звернення мешканців м.Решетилівка, О.Матрос, О.Сусло. А.Реви, О.Проценка. М.Дударь. Н.Вінніченко. М.Черкашіної, Л.Мустафаевої. Т.Висоцької. Н.Борисенко. Н.Мухан полягає в тому, що їх поставили в нерівномірне становище порівняно з іншими споживачами і чергами, то такі доводи суд відхиляє, оскільки на такі обставини не містяться в акті перевірки, обґрунтуваннях та постанові НКРЕКП №15 від 27.01.2023 р.

Крім того, суд зазначає, що у зв`язку із порушенням сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України внаслідок масованих ракетних ударів по енергетичній інфраструктурі згідно графіків погодинних відключень, які погоджені Полтавською обласною військовою адміністрацією 30.10.2022 року. 23.11.2022 року. 05.12.2022 року, із доповненням від 20.12.2022 р., 30.12.2022 року, рівномірно були залучені до розподілу обсягів зниження споживання і інші споживачі Полтавської області, що свідчить про те, що перерви в електропостачанні споживачів Полтавської області здійснювалися правомірно, у зв`язку із наявністю дефіциту електричної потужності на підставі команд ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передач, про введення ГПВ, ГАВ, СГАВ та доведених лімітів на споживання потужності, об`єктивно з метою стабілізації роботи системи розподілу та недопущення розвитку аварійної ситуації, отже відсутні умови для встановлення прояву дискримінації щодо вказаних споживачів.

Також колегія суддів зазначає, що законодавство у сфері електроенергетики визначає перелік випадків, коли ОСР може припиняти розподіл електричної енергії.

Зокрема, п.п. 5 п. 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу систем розподілу передбачає випадки припинення розподілу електричної енергії за форс-мажорних обставин, у тому числі: застосування графіків та протиаварійних систем зниження електроспоживання з метою запобігання порушенню режиму роботи ОЕС України; аварійні перерви електропостачання.

Згідно з п. 45 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" надзвичайна ситуація в об`єднаній енергетичній системі України - ситуація, за якої виникає загроза порушення режиму роботи об`єднаної енергетичної системи України або її окремих частин, зокрема, внаслідок дефіциту електричної енергії та/або потужності, зниження частоти нижче гранично допустимих меж, порушення режиму допустимих перетоків і перевантаження мережевих елементів, зниження напруги в контрольних точках енергосистеми до аварійного рівня.

Підпункт 2.1 глави 2 розділу ІІ Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження системи розподілу - примусове зменшення величини споживаної потужності чи потужності, що виробляється, для упередження порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації.

Відповідно до п. 10.5.9 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу аварійне розвантаження може застосовуватися ОСР в обсягах, що не перевищують обґрунтовано необхідні обсяги зниження споживання для врегулювання відповідної аварійної ситуації.

Пункт 10.6.1 глави 10.6 розділу Х Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження оперативним персоналом ОСР здійснюється згідно з такими графіками: 1) графіком обмеження споживання електричної енергії (ГОЕ); 2) графіком обмеження споживання електричної потужності (ГОП); 3) графіком аварійного відключення споживачів електричної енергії (ГАВ); 4) спеціальним графіком аварійних відключень (СГАВ); 5) графіком погодинного відключення (ГПВ).

Аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що у разі виникнення порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації оператор системи розподілу зобов`язаний на підставі графіків погодинного відключення вжити заходів для аварійного розвантаження системи розподілу.

Суд враховує, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/22 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Під час повномасштабного військового вторгнення в Україну російські війська неодноразово завдавали масованих ракетних ударів по енергетичній інфраструктурі України, внаслідок яких пошкоджено важливі об`єкти інфраструктури, що призвело до порушення сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії;

Згідно з п. 56 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності;

Частинами 1 - 3 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства. Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Система розподілу має бути побудована з урахуванням принципу економічної ефективності, планів розвитку міст (територій), з дотриманням режиму права власності, вимог щодо охорони навколишнього природного середовища, енергоефективності, захисту життя і здоров`я людей, а також раціонального використання енергії відповідно до технічних правил та норм безпеки, передбачених нормативно-технічними документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу: 1) забезпечує недискримінаційний доступ до системи розподілу; 2) надає послуги з розподілу електричної енергії з дотриманням встановлених показників якості надання послуг; 3) надає послуги з приєднання до системи розподілу відповідно до кодексу систем розподілу; 4) здійснює планування розвитку системи розподілу з урахуванням заходів з енергоефективності, управління попитом та можливостей використання розподіленої генерації та установок зберігання енергії; 5) забезпечує довгострокову спроможність систем розподілу задовольняти обґрунтований попит на розподіл за допомогою перспективного планування заходів та інвестицій для забезпечення достатньої потужності системи розподілу та надійності її функціонування; 6) забезпечує безпечне, надійне та ефективне функціонування систем розподілу з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища; 7) забезпечує користувачів системи інформацією, необхідною для ефективного доступу та використання системи розподілу; 8) забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; 9) розробляє типові графіки (профілі) навантаження для певних категорій споживачів відповідно до кодексу комерційного обліку; 10) виконує інші функції, передбачені нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

За приписами п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу зобов`язаний: дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Підпункт 2.1. Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження системи розподілу - примусове зменшення величини споживаної потужності чи потужності, що виробляється, для упередження порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації.

Колегія суддів зазначає, що вказані вище правові норми, в тому числі п.п. 5 п. 11.5.2 Кодексу систем розподілу, не містять положень, які зобов`язують ОСР перед прийняттям рішення про застосування аварійного розвантаження отримати сертифікат Торгово-промислової палати України, тому доводи відповідача у цій частині є безпідставні.

В свою чергу, аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що у разі виникнення необхідності для упередження форс-мажорних обставин, а саме порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації оператор системи розподілу зобов`язаний на підставі графіків погодинного відключення вжити заходів для аварійного розвантаження системи розподілу.

Враховуючи те, що графіки погодинного відключення складено з дотриманням положень Інструкції від 15.10.2015 року № 654 та вони введені у зв`язку із порушенням сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України внаслідок масованих ракетних ударів по енергетичній інфраструктурі України, відключення електропостачання проводилося з дотриманням вказаних графіків, а постановою НКРЕКП № 151 від 27.01.2023 року не визначено, що AT «Полтаваобленерго» допустило порушення вказаної Інструкції, тому Товариство правомірно здійснило відключення вказаних споживачів у період з 29.11.2023 року по 23.12.2022 року, а відтак доводи відповідача в цій частині є безпідставними.

Що стосується доводів відповідача про неправомірність застосування AT «Полтаваобленерго» двох черг одночасно, колегія суддів зазначає наступне.

Позивач посилається на те, що масовані ракетні удари російської федерації по енергетичній інфраструктурі призвели до порушення сталої роботи системи розподілу. знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України.

Так, 23 листопада 2022 року у наслідок масованих ракетних обстрілів енергетичної інфраструктури російською федерацією стався «блекаут», що призвів до повного знеструмлення електричних мереж всієї території України.

24 листопада 2022 року, після поступового відновлення живлення споживачів, НЕК «Укренерго» почала доводити AT «Полтаваобленерго» так звані «ліміти» на споживання потужності, які не передбачені жодним нормативно-правовим актом, що підтверджується листом НЕК «УКРЕНЕРГО» від 21.11.2022 року.

24 листопада 2022 року після відновлення електропостачання Полтавської області після «блекауту» був доведений ліміт в обсязі 242МВт, що не дозволяло заживити всіх споживачів.

Згідно оперативних журналів оперативної диспетчерської служби у разі коли споживання по області перевищувало доведений НЕК «УКРЕНЕРГО» ліміт, то останній давав команду AT «Полтаваобленерго» про застосування ГАВ та/або СТАВ при введеному в роботу ГПВ, що призводило до того, що перерви в електропостачанні споживачів становили більше 2 годин 30 хвилин.

Зважаючи на те, що доведені ліміти не дозволяли забезпечити дотримання визначеної п. 5 Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії від 15.10.2015 № 654 тривалості перерв у в електропостачанні споживачів не більше 2 годин 30 хвилин, тому AT «Полтаваобленерго», з метою недопущення відключення споживачів по ГАВ та СТАВ, які не мають обмежень по тривалості часу знеструмлення, у позивача виникла необхідність, з урахуванням дотримання лімітів, застосовувати одночасно по дві черги ГПВ, як механізм розвантаження із зрозумілими для споживача часовими рамками відключень.

Також, 30.11.2022 року Регіональна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області прийняла протокол № 10/2022, згідно якого при недостатньому зменшенні потужності при застосуванні однієї черги, можливе заснування двох черг одночасно. При цьому, для споживачів тривалість відключення збільшиться до 4 годин (у нічний час до 6 годин), а тривалість подачі напруги споживачам зменшиться до 2-х годин.

Відповідно до п. 10 Положення про Регіональну комісію з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області, затвердженого розпорядженням Полтавської обласної державної адміністрації від 04.07.2018 року № 577. рішення комісії, прийняті у межах її повноважень, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, розташованими на території області.

Отже, протокол № 10/2022 від 30.11.2022 року Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області прийняла, згідно якого при недостатньому зменшенні потужності при застосуванні однієї черги, можливе застосування двох черг одночасно, при цьому для споживачів тривалість відключення збільшиться до 4 годин (у нічний час до 6 годин), а тривалість подачі напруги споживачам зменшиться до 2-х годин, є обов`язковим до виконання, а доводи відповідача у вказаній частині є безпідставні.

Вказане, на думку суду, свідчить про правомірність дій АТ «Полтаваобленерго» в частині припинення електропостачання двох черг одночасно, а відтак висновок суду першої інстанції у цій частині є обґрунтованим

Також суд зазначає, що у акті позапланової перевірки від 06.01.2023 року № 13 вказано, що зазначені графіки погодинного відключення складено в порядку та обсягах визначених Інструкцією про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженою наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 року № 654, що свідчить про те, що графіки затверджено з дотриманням законодавства та принципу рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами.

В свою чергу, НКРЕКП під час розгляду справи не надало доказів, які підтверджують те, що доведений ліміт потужності дозволяв проводити відключення тільки однієї черги споживачів, тому посилання НКРЕКП в апеляційній скарзі на те, що АТ «Полтаваобленерго» затвердив не оптимальні графіки відключень по всім споживачам та чергам є безпідставними.

Крім того, АТ «Полтаваобленерго» зі змісту графіків погодинних відключень вбачається, що у них закріплено перелік об`єктів, які відносяться до певної черги відключень. Разом з тим, графіки погодинних відключень не містять інформації щодо тривалості відключень, часу початку та закінчення перерви у електропостачанні.

Разом з тим, у таблицях № 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19, 21, 23, 25, 27, 29, 31, 33, 3, 375 акту перевірки від 06.01.2023 року № 13 наведено перелік дат, у які перерви у електропостачанні тримали понад 2 год. 30 хв. Під кожною таблицею НКРЕКП зробило висновок про те, що у такому випадку недотримано положення саме Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженою наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 року № 654.

В свою чергу, будь-яких висновків про те, що AT «Полтаваобленерго» здійснило відключення споживачів з порушенням графіку акт перевірки та обґрунтування не містять.

Враховуючи викладене, зміст акту перевірки від 06.01.2023 року № 213 не містить посилання на те, що AT «Полтаваобленерго» відключення споживачів проводило з порушення графіків погодинного відключення, а тому позивачем під час здійснення господарської діяльності не допущено порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, у зв`язку з чим спірна постанова НКРЕКП від 27.01.2023 року № 151 прийнята з порушенням норм матеріального права.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Підстави для розподілу судових витрат на підставі ст. 139 КАС України відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 року по справі №440/1664/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч. 1 ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) О.В. Присяжнюк З.Г. Подобайло