Справа № 520/6633/22
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 р. Справа № 520/6633/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 (суддя Білова О.В.; м. Харків) по справі № 520/6633/22

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (надалі також - відповідач, ДПП НПУ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422 в частині застосування до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с;

- поновити інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 , на посаді з 03.08.2022;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по день набрання рішенням суду про поновлення законної сили.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2022 року адміністративний позов ОСОБА_2 - залишено без задоволення.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його ухвалення при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач посилається на те, що висновки службового розслідування свідчать про те, що саме ймовірна причетність працівників УПП в Харківській області ДПП до протиправних дій, які кваліфікуються за ознаками ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, є підставою та предметом дослідження проведеного службового розслідування, за результатами якого позивача притягнуто до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби в поліції. Натомість, по вказаному факту ДБР лише розпочато досудове розслідування кримінального провадження від 21.03.2022 за № 0000179, внесено в ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тривають слідчі та розшукові дії, в ході яких позивачу не надано жодного статусу у кримінальному провадженні, навіть не допитано як свідка, факт можливих неправомірних дій позивача, які б могли кваліфікуватися лише працівниками Державного бюро розслідувань в рамках кримінального провадження від 21.03.2022 за № 0000179, за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Вказує, що фактично 20 березня 2022 року , в період часу з 08.00 20.03.2022 по 08.00 21.03.2022 позивач дійсно перебував на службі на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери 3607 у складі: заступника командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 , командира роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , інспекторів взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 . Під час патрулювання було виявлено , що в торгівельному приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , яке зазнало руйнувань від обстрілів (що підтверджує в письмових поясненнях орендар цього приміщення ОСОБА_6 ) перебувають підозрілі особи. Заступник командира надав команду зупинитися з метою перевірки підстав перебування осіб в зруйнованому приміщенні. Біля приміщення був зупинений чоловік, який перебував біля магазину, у нього були перевірені документи . На запитання, що та на якій підставі він робив в магазині, чоловік зазначив, що він ховався в приміщенні і що в магазині перебувають інші невідомі йому особи. Коли позивач з іншими поліцейськими зайшли в магазин, два чоловіки втекли через інший вихід . В приміщенні були явні ознаки руйнування , а на підлозі лежали 4 буханки хліба, пляшка з невідомою речовиною, відкриті консервні банки. Все це поліцейськими було складено в пакет , винесено з приміщення та покладено в багажник службового автомобілю з метою вивезти на смітник. Через деякий час хтось із команди повідомив, що бачив в магазині включений до електромережі обігрівач, дріт на якому був пошкоджений . З метою недопущення пожежі поліцейські вирішили повернутися до приміщення і вимкнути обігрівач. Але коли знову приїхали в магазин виявили , що за час відсутності в магазині були ще люди , які могли, в разі залишення несправного обігрівача, його включити, що було небезпечно та викликати пожежу. В зв`язку з чим було вирішено винести обігрівач з пошкодженим дротом з магазину. Ніякого взуття з магазину ані позивач ані інші поліцейські не виносили і не привласнювали.

Крім того, позивач зазначає, що судом першої інстанції були досліджені відео файли, відеозаписи на яких, як зазначено в рішенні суду, датовані 22 березня 2022 року і які, на думку суду, є підтвердженням законності та обґрунтованості звільнення позивача. При цьому суд не дав належної оцінки тому факту, що службове розслідування відносно позивача проводилась щодо обставин , які мали місце 20, а не 22 березня 2022 року.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Враховуючи подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, справа розглядається в порядку письмового провадження, відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу на посаді інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі УПП в Харківській області ДПП).

23.05.2022 за №№ 2402еп, 2406еп до управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП) надійшли листи із другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Полтаві (далі - ТУ ДБР), в яких повідомлено, що ТУ ДБР здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000179 від 21.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України щодо можливого викрадення працівниками УПП майна фізичної особи підприємця ОСОБА_7 з приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в умовах воєнного стану. Викладено запит на отримання інформації щодо працівників УПП, які 20.03.2022 перебували на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери 3607.

Отримання вказаної інформації стало підставою для проведення службового розслідування.

Наказом УПП від 31.05.2022 №140 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, наказом УПП від 14.06.2022 №161 продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.

29.06.2022 був складений висновок, затверджений начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Стрижак А., який визнав необхідність застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил № 1179, підпунктів 1,6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.

На підставі висновку службового розслідування начальником Департаменту патрульної поліції було прийнято наказ «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпунктів 1, 6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с реалізовано дію наказу від 22.07.2022 №422, звільнено зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із вищевказаними наказами відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані накази обґрунтовані та прийняті відповідачем на підставі вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим не підлягають скасуванню.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає таке.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини у даній справі врегульовані Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут НПУ), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року №1355/32807 (далі Порядок №893).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон № 580-VIII) Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно із ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Пунктами 1-3 ч.1 ст. 38 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція може проникнути до житла чи іншого володіння особи без вмотивованого рішення суду лише в невідкладних випадках, пов`язаних із: рятуванням життя людей та цінного майна під час надзвичайних ситуацій; безпосереднім переслідуванням осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення: припиненням злочину, що загрожую життю осіб, які знаходяться в житлі або іншому володінні.

Згідно з частиною 2 ст.38 Закону № 580-VIII проникнення поліцейського до житла чи іншого володіння особи не може обмежувати її права користуватися власним майном.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила №1179).

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 розділу І Правил № 1179 ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Крім того, абз. 2 4 п. 1 розділу І Правил № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами: поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканість; недоторканність житла; на свободу думки і слова; на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, peзyльтaтaми своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами, внесеними Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 21.04.2022 № 2212-IX та від 17.05.2022 №341/2022) в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Відповідно до ч.2 ст.24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Крім того, ст.16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Колегія суддів зазначає, що частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Так, абзацами 1, 2, 3, 7, 8, 10 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України віл 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила) визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку: дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Так, згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Колегія суддів зазначає, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Судова колегія зазначає, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Крім того, згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Колегія суддів звертає увагу, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Судова колегія зазначає, що перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Так, звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Так, згідно з пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Так, згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Колегія суддів зазначає, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Так, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Судова колегія зазначає, що до строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Так, службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

З матеріалів службового розслідування судом встановлено, що згідно дислокації сил та засобів в період часу з 08.00 20.03.2022 по 08.00 21.03.2022 несення служби на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери 3607, здійснював наряд № К-0031 у складі: заступника командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 , командира роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , інспекторів взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 .

З метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин подій, які мали місце 20.03.2022 під час несення служби, 16.06.2022 був опитаний позивач, який у письмових поясненнях зазначив, що нічого не може пояснити з причини того, що не розуміє суті та предмету службової перевірки/розслідування.

Після повторного роз`яснення підстав проведення службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, мотивуючи таку поведінку наданням попереднього пояснення від 16.06.2022, які доповнень не мали. Відповіді на уточнюючі питання члена дисциплінарної комісії - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 щодо обставин події за його участю 20.03.2022 не надав.

Аналогічні пояснення дали інші учасники події.

Вказані факти було зафіксовано в актах про відмову від надання пояснень (матеріалів) або виконання вимог (№ 786вн/41/14/01-2022, № 787вн/41/14/01-2022 від 20.06.2022), вказані події фіксувалися за допомогою портативного відеореєстратора ХА № 02092, відеозапис з якого долучений до матеріалів службового розслідування та наданий відповідачем до матеріалів справи.

Опитаний в ході службового розслідування заступник начальника управління - начальник відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_9 пояснив, що 20.03.2022 перед початком несення служби спільно з керівництвом, особовому складу батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП проведено інструктаж щодо професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також неухильного дотримання службової дисципліни. В ході проведення службового розслідування опитуваному стало відомо про здійснення ТУ ДБР досудового розслідування, про що внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179 від 21.03.2022, про можливе скоєння злочину працівниками УПП в Харківській області ДПП, до числа яких входив Позивач. Зокрема, вказані поліцейські з 20.03.2022 по теперішній час про можливі обставини проникнення та вилучення речей (взуття) з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Квітки-Основяненка, 11, не доповідали.

Відповідно до копії протоколу огляду речей від 23.03.2022, складеного старшим оперуповноваженим ТУ ДБР у місті Полтава старшим лейтенантом Безлюдним І.О. та який долучений до листа ТУ ДБР з дислокацією у місті Харкові (від 23.05.2022 № 2402еп), зафіксовано огляд оптичного носія інформації CD-R ТМ «VERBATIUM» об`ємом 700 Mb, на якому містяться відеозаписи з камери відеоспостереження, розташованої на фасаді будівлі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: місто Харків, вулиця Квітки-Основ`яненко. 11.

Більш детальним переглядом відеозапису (назва файлу: ІМ0 6176, об`єм файлу: 443 МБ (464 889 813 байт), тривалість 00:25:03, початок відеозапису 12.18.22 22.03.2022). а також відеозапису (назва файлу: ІМ0 6167. об`єм файлу: 174 МБ (183 268 969 байт), тривалість 00.09.46. початок відеозапису 14.36.59 22.03.2022) дисциплінарною комісією встановлені фрагменти подій в певні часові проміжки, де в кадрах неодноразово фігурує Позивач та підтверджує цим свою участь зазначених діях.

Так, в ході службового розслідування з відеозапису та при розгляді справи судом встановлено, що позивач у форменому одязі працівника поліції з вогнепальною зброєю, перебуваючи біля фасаду приміщення, в якому розташований магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 » заглядає до середини, після чого заходить у приміщення. В кадрі до позивача підходить інша особа та під`їжджає службовий автомобіль TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери НОМЕР_2 , бортовий номер НОМЕР_3 , який пізніше був переміщений вказаними особами до входу в магазин. В подальшому з відеозапису вбачається винос з приміщення магазину зазначеними особами включно з позивачем наповненого предметами полімерного пакету чорного кольору, який в подальшому покладений ними в багажник службового автомобіля.

Ознак виникнення за вказаною адресою у відповідний момент надзвичайної ситуації, зокрема, вибуху, пожежі чи затоплення приміщення, або наявності підстав для проникнення до житла чи іншого володіння особи, передбачених ст. 38 Закону України «Про Національну поліцію», з відеозапису не вбачається. Отже, законних підстав вчинення позивачем як представником правоохоронного органу дій відносно майна ОСОБА_6 в межах виконання служб обов`язків не встановлено, позивачем жодних пояснень своїх дій ані в ході службового розслідування, ані в позові не надано.

За поданим в ході службового розслідування запитом від 01.06.2022 № 2220вн/41/14/02-2022 до другого слідчого відділу ТУ ДБР відповідачем отримано частину копій матеріалів кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, зокрема, протокол допиту потерпілого - ОСОБА_6 від 31.03.2022, складеного старшим оперуповноваженим ТУ ДБР у місті Полтава старшим лейтенантом ОСОБА_10 , зі змісту якого вбачається, що ФОП ОСОБА_6 зареєстрований з 2019 з метою реалізації взуття під торговою маркою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в межах підприємницької діяльності орендує нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 . Вказане приміщення розташоване на першому поверсі та обладнане камерами відеоспостереження та датчиками руху, крім того, одна з камер відеоспостереження знаходиться на фасадній частині приміщення, а саме перед входом до магазину. 24.02.2022 після вторгнення окупаційних військ на територію України підприємницьку діяльність ОСОБА_6 не здійснював. Вказане приміщення магазину залишилось зачинене та поставлено під охорону, у магазині залишились взуття та інше майно, яке належить ОСОБА_6 , як товар. Після чергового бомбардування міста Харкова, зокрема центральної частини міста, у будівлі, в якій розташований магазин, були вибиті всі вікна та частково зникло електропостачання. У зв`язку з великим ризиком для життя ОСОБА_6 не зміг вивезти своє майно з магазину. 20.03.2022 приблизно о 12.40 ОСОБА_6 на телефон почали приходити повідомлення від системи охорони магазину про спрацювання датчиків руху. При перегляді записів з камер відеоспостереження ОСОБА_6 побачив, що до приміщення магазину зайшли особи у формі поліції, через деякий час винесли та поклали до свого автомобіля TOYOTA PRIUS взуття з магазину та поїхали. Приблизно о 14.40 вказані співробітники поліції на службовому автомобілі повернулись до магазину ОСОБА_6 та ще раз вчинили крадіжку майна останнього, поклавши у пакет чорного кольору та винесли з магазину, після чого поїхали на службовому автомобілі.

Відповідно до рапорту інспектора роти № 5 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Яковенко І.О., встановлено, що 20.03.2022 працівники поліції, в т.ч. позивач, портативні та автомобільні відеореєстратори, а також планшетний пристрій, не отримували.

Крім того, до матеріалів службового розслідування долучено копію довідки начальника відділу документального забезпечення УПП в Харківській області ДПП Стеценко В.В. про те, що згідно обліку вхідної кореспонденції до відділу документального забезпечення УПП в Харківській області ДПП в період часу з 20.03.2022 по 24.06.2022 рапортів, листів чи інших документів від працівників УПП в Харківській області ДПП чи інших посадових осіб, з приводу перебування поблизу з магазином «LYNCH», розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Квітки-Основяиенка, 11, та вірогідного проникнення до вказаного приміщення працівниками наряду № 0031, в складі якого перебував позивач, під час несення служби на службовому автомобілі TOYOTA PRIUS, реєстраційний номер НОМЕР_2 , не надходило.

Згідно з відомостями, що містяться у інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» встановлено, що в період часу з 00.00 20.03.2022 по 00.00 22.03.2022 повідомлень зі скороченого екстреного виклику поліції « 102» з приводу подій за адресою: місто Харків, вулиця Квітки-Основ`яненка, до територіальних підрозділів поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, не надходило.

Моніторингом мережі Інтернет в соціальній мережі «INSTAGRAM» виявлено критичну публікацію з розміщенням фотозображення, на якому міститься службовий автомобіль TOYOTA PRIUS, в напрямку якого рухається працівник поліції у форменому одязі, при цьому у лівій руці знаходиться полімерний пакет чорного кольору, візуально видно, що у пакеті знаходиться майно. На вказаній публікації розміщено запис наступного змісту: «Сегодня бригада полиции ограбила мой магазин. Все снято на видео, в 102 сообщили, но реакции ноль».

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що 20.03.2022 в період часу з 12.21 по 14.46 під час дії на території України режиму воєнного стану заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_3 , командир роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектори взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Максименко А.В. та старший лейтенант поліції Турманідзе Д.З., за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння, а саме магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки винесли без дозволу власника фізичної особи підприємця ОСОБА_7 майно, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи, що стало підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022, а також призвело до набуття суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної Поліції України.

Дисциплінарна комісія зазначила, що порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських, допущені вищезазначеними працівниками УПП в Харківській області ДПП під час несення служби, є несумісним зі змістом Присяги працівника поліції, підривають авторитет правоохоронного органу, а тому, врахувавши зібрані під час службового розслідування матеріали, комісія дійшла висновку, що з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, ступеня їх вини, заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції.

Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що позивач відмовився від надання пояснень щодо себе в ході службового розслідування, жодної інформації членам комісії, які проводили службове розслідування, та яка б спростовувала факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, не надав.

Так, відповідно до ч.5 ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIIІ (далі - Дисциплінарний статут) передбачено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Колегія суддів зазначає, що взявши до уваги вищевказані положення, дисциплінарна комісія вважала, що позивач, не надаючи пояснення щодо обставин події, не сприяв проведенню службового розслідування.

Крім того, підпунктами 1, 6 та 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, з якою позивач ознайомлений 18.02.2019, передбачено, що інспектор поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; поважати та дотримуватись прав та свобод людини і громадянина, обмежувати їх у спосіб та у випадках, що встановлені законом; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо, самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Як вбачається зі службової характеристики на старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , наявної в матеріалах службового розслідування, за період проходження служби старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо, до виконання службових обов`язків відноситься не на належному рівні, розпорядження виконує лише під контролем, допускає часткове невиконання наказів та доручень керівництва, за результати своєї праці не вболіває, розпочату роботу не завжди доводить до завершення, в стосунках з громадянами іноді дозволяє собі нетактовність, проявляє пасивну реакцію на справедливі зауваження, критику на свою адресу не сприймає, намагаючись спотворити факти.

В ході проведення службового розслідування комісія врахувала, що до обставин, які обтяжують відповідальність працівників поліції, в т.ч. позивача, відноситься настання наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку. Обставин, які пом`якшують відповідальність вищевказаних поліцейських, не встановлено.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Колегія суддів звертає увагу, що інститут Присяги поліцейського сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною другою статті 18 Закону № 580-VIII інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

З аналізу наведених норм вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством. Вони повинні усвідомлювати значимість своєї місії, їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України. Поліцейські зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим добровільно беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час виконання службових обов`язків, так і в поведінці у побуті. Дотримання бездоганної поведінки і безумовне виконання вимог чинного законодавства є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування, складений стосовно позивача містить в собі опис та дослідження обставин скоєного позивачем дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, які суперечать інтересам служби, вчинені ним самостійно та за відсутності будь-якого впливу.

Щодо доводів позивача про те, що дисциплінарна комісія та Департамент патрульної поліції Національної поліції України, прийнявши наказ «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422, та застосувавши до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за недоведене у законний спосіб вчинення ним діяння, яке може кваліфікується за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, незаконно взяли на себе не властиві їм функції суду, протиправно визначили вину позивача у вчиненні злочину, внаслідок чого його було безпідставно звільнено зі служби в поліції згідно з наказом Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с, варто зазначити, що звільнення позивача зі служби мало підставою вчинення саме дисциплінарного проступку та реалізації дисциплінарного стягнення, які не є видом відповідальності за кримінально каране діяння.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків, що позивач помилково ототожнює підстави, які покладені в основу спірних наказів, виключно з об`єктивною стороною злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, встановлення та доведення яких має дійсно відбуватися в порядку кримінального судочинства. В межах спірних правовідносин встановленню та доведенню підлягають обставини наявності або відсутності порушень позивачем своїх службових обов`язків під час несення служби в національній поліції України.

Як вбачається з висновку службового розслідування, сутність виявлених порушень під час несення служби позивачем полягає у тому, що позивач під час несення служби всупереч приписам Закону України «Про Національну поліцію» в період часу з 12.21 по 14.46 20.03.2022 під час дії на території України режиму воєнного стану за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння особи без його дозволу та без жодних підстав для рятування його майна, попередження надзвичайної ситуації або з метою переслідування правопорушника, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи - власника магазину, а також призвело до набуття громадського розголосу та суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної поліції України.

Отже, відповідач не перебирав на себе повноважень суду, як про це зазначає позивач, не встановлював в діях позивача складу кримінального злочину, не робив кваліфікацію дій позивача за певною статтею Кримінального кодексу України, а визначив, в чому саме полягає порушення позивачем службової дисципліни.

Стосовно доводів позивача про те, що досліджені судом відеозаписи датовані 22 березня 2022 року, у той час як службове розслідування відносно позивача проводилась щодо обставин, які мали місце 20 березня 2022 року, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що з досліджених судом апеляційної інстанції відеозаписів, на які посилається Комісія у висновку службового розслідування та суд першої інстанції, встановлено, що на них міститься фіксація подій саме за 20 березня 2022 року, а саме: відеозапис ІМ0 6176, об`єм файлу: 443 МБ (464 889 813 байт), тривалість 00:25:03, початок відеозапису 12.18.22 20.03.2022, та відеозапис ІМО 6167, об`єм файлу: 174 МБ (183 268 969 байт), тривалість 00.09.46, початок відеозапису 14.36.59 20.03.2022), тобто у висновку службового розслідування та, відповідно, у судовому рішенні, яке містить посилання на встановлені під час службового розслідування обставини, допущено описку у даті початку відеозапису, яка не впливає на встановлені відповідачем обставини щодо подій, які мали місце 20.02.2022, які підтверджуються відповідними доказами.

Отже, з наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з поліції позивача відбулось на підставі встановлених під час проведеного службового розслідування фактів щодо вчинення дисциплінарного проступку, який дискредитує звання працівника поліції. При цьому, зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що правовий статус позивача у відповідному кримінальному провадженні не мав впливу на рішення дисциплінарної комісії під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Також, як вбачається з матеріалів справи, позивачем не оспорюються обставини перебування у складі екіпажу патрульної поліції, який у період з 12:21 год. по 14:46 год. перебував біля магазину «Lynch», розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Квітки-Основ`яненка, 11, на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери 3607.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил № 1179, підпунктів 1,6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку та з огляду на те, що наслідки проступку фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для визнання незаконним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422 в частині застосування до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, з огляду на його правомірність.

Щодо іншої частини позовних вимог колегія суддів зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 по справі № 520/6633/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова