Справа № 420/20278/21
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року м. Одеса

У залі судових засідань №6

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Судді Харченко Ю.В.

При секретарі Мілєвій М.С.

За участю представників сторін:

Від Одеської обласної прокуратури: Євглевський Артем Васильович (довіреність № 12-346вн-23 від 06.09.2023 р.)

Від Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області): Польщіна Тетяна Леонідівна (в порядку самопредставництва)

Від Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області: Гродська Альона Вікторівна (довіреність №37.7-22/02 від 11.01.2023 р.)

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватного підприємства Ролисфиш про визнання протиправними дій, та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправними дії Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області щодо погодження 18.10.2018р. Пприватному Підприємству Ролисфиш режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; визнати протиправними дії Державного агентства рибного господарства України щодо погодження 28.03.2019 р. Приватному Підприємству Ролисфиш режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; визнати протиправним та скасувати режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, погоджений 18.10.2018 р. управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28.03.2019 р. Державним агентством рибного господарства України.

В обґрунтування позовних вимог представником Одеської обласної прокуратури, у тому числі, зазначено, що за результатами здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000047, розпочатому 08.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1 КК, ч. 1 ст. 366 КК України, обласною прокуратурою при вивченні питання наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у сфері охорони навколишнього природнього середовища, встановлено порушення вимог Законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про тваринний світ», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» внаслідок погодження Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області, Державним агентством рибного господарства України ПП «Ролисфиш» Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області. Позивач вказує, що зі змісту оскаржуваного Режиму слідує, що останній відповідним територіальним органом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України або Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України, не погоджувався, причин не виконання вимог п. 2.1., 2.1.2., 2.3. Інструкції № 4 про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах Режим не містить. Також, спірний Режим, виготовлений на замовлення ПП «Ролисфиш», в порушення вимог п. 2.3 Інструкції, та не погоджений з уповноваженим органом виконавчої влади, зокрема Одеською обласною державною адміністрацією.

Відповідач - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з підстав, викладених у письмовому відзиві на позовну заяву (вхід. № ЕП/34502/21 від 02.12.2021 р.), зазначаючи, зокрема, що дії Управління і Держрибагентства по погодженню оскаржуваного Режиму здійснені у повній відповідності із вимогами Інструкції № 4 та статті 19 Конституції України. Держрибагентство не мало підстав для недовіри Національному університету біоресурсів і природокористування України, який розробляв проект режиму та досліджував даний водний об`єкт і тому погодило режим для рибогосподарської діяльності на зазначеній водоймі для приватного Підприємства «Ролисфиш» як на рибогосподарському об`єкті. Також, відповідач вказав, що із ліквідацією територіальних управлінь охорони навколишнього природного середовища Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області із зазначеним територіальним підрозділом не погоджувався. Не погоджувався вказаний Режим і з відповідною державною адміністрацією, оскільки повноваження по погодженню режимів рибогосподарської експлуатації від територіальних органів охорони навколишнього природного середовища до обласних, Київської, Севастопольської міських державних адміністрацій, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим не передавалися.

Відповідач - Державне агентство меліорації та рибного господарства України вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з підстав, викладених у письмовому відзиві на позовну заяву (вхід. № 69238/21 від 08.12.2021 р.), зазначаючи, зокрема, що враховуючи вимоги Інструкції № 4, Одеським рибоохоронним патрулем 18.10.2018, a згодом й Держрибагентством 28.03.2019 року Приватному Підприємству «Ролисфиш» було погоджено Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, розроблений Національним університетом біоресурсів і природокористуванням України. Також, відповідач зазначив, що Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.04.2021 у справі № 420/15079/20 позов приватного Підприємства «Ролисфиш» до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю «ХОЛОД-СЕРВІС», приватне Підприємство «Калкан», Громадська організація «Рибалки Дністра та Дністровського лиману» про скасування наказу, задоволено, та скасовано наказ Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 03.12.2020 № 334 «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта».

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13 січня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання представника третьої особи Приватного Підприємства «Ролисфиш» Розенбойма Ю.О. (від 06.12.2021 року за №ЕП/34771/21) про залишення позовної заяви Заступника керівника Одеської обласної прокуратури без розгляду, з підстав пропуску строку звернення до суду, у справі № 420/20278/21.

Ухвалою суду від 28 листопада 2022 року адміністративний позов Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватне Підприємство Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - залишено без розгляду, відповідно до приписів п.4 ч.1 ст.240 КАС України.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2023 задоволено апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури. Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28.11.2022 року у справі №420/20278/21 скасовано, справу №420/20278/21 направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13 березня 2023 року прийнято до свого провадження справу №420/20278/21 за позовом Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватне Підприємство Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. Справа вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 31.07.2023 р., занесеною секретарем до протоколу судового засідання, з урахуванням приписів ст. 237 КАС України, закрито підготовче провадження по справі №420/20278/21. Призначено справу №420/20278/21 за позовом Заступника керівника Одеської обласної прокуратури який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватне Підприємство Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії до судового розгляду по суті.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.

Приватне Підприємство Ролисфиш () зареєстроване 22.01.2018, номер запису: 0003617. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Приватне Підприємство Ролисфиш здійснює наступні види діяльності за КВЕД: 03.12 Прісноводне рибальство (основний) 03.11 Морське рибальство 03.21 Морське рибництво (аквакультура) 03.22 Прісноводне рибництво (аквакультура) 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками 77.34 Надання в оренду водних транспортних засобів 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у. 47.89 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках іншими товарами 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів.

Приватне Підприємство Ролисфиш з 2019 року здійснює промисел водних біологічних ресурсів у верхній частині Дністровського лиману в межах Овідіопольського та Білгород-Дністровського районів Одеської області, на підставі Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману. розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, терміном дії з 29.03.2019р. по 31.12.2028 р., та відповідно до вимог Порядку спеціального використання водних біоресурсів.

Як вбачається з матеріалів справи, на замовлення Приватного Підприємства Ролисфиш, 11.09.2018 року Національним університетом біоресурсів і природокористування України розроблено науково-біологічне обґрунтування режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області.

21.06.2018 року Директором ПП «Ролисфиш» на ім`я В.о. начальника Управління Державного агентства рибного Господарства в Одеській області було подано заяву з наступними документами: заява на затвердження Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області. (в кількості чотири екземпляри); науково-біологічне обґрунтування Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області (в кількості чотири екземпляри); карта-схема розташування рибогосподарського водного об`єкта та його місце знаходження; копія статуту Приватного Підприємства "Ролисфиш", та копія виписки з Єдиного реєстру юридичних осіб.

Листом від 18.07.2018 року вих.. № 2-3-17/1973-18 Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) повернуло надані матеріали на доопрацювання ПП «Ролисфиш», з підстав виявлених недоліків і зауважень у поданому Режимі рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, та Науково-біологічному обґрунтуванні до Режиму.

18.09.2018 року Директором ПП «Ролисфиш» до Державного агентства рибного господарства України повторно подано заяву, щодо затвердження Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області. До заяви додано: Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області (в кількості чотири екземпляри); науково-біологічне обґрунтування Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області (в кількості чотири екземпляри).

Листом 18.10.2018 року вих.. № 2-3-17/2875-18 Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), враховуючи, що ПП «Ролисфиш» усунено зауваження викладені у листі Управління від 18.07.2018 № 2-3-17/1973-18, та Режим СТРГ відповідає Вимогам Інструкції про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженої наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.01.2008 №4, погоджено Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеській області.

На підставі науково-біологічного обґрунтування рибогосподарської експлуатації водойми, та поданої заяви, Приватному Підприємству Ролисфиш видано Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, який 18.10.2018 року погоджено Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області, а 28.03.2019 р. - Державним агентством рибного господарства України.

Вказаний Режим знаходиться у верхній частині Дністровського лиману в межах Овідіопольського та Білгород-Дністровського районів Одеської області (координати: 46°19'31.21"Пн.-30°7'26.74"С; 46°19'34.77" Пн.-30°9'42.26"C; 46°20'9.51"TIH.-30°11'16.86"C; 46°20'49.17"TIH.-30°12'15.44"C; 46°22'4.53"TIH.-30°11'57.52"C; 46°22'59.69"TIH.-30°133.03 "C; 46°22'59.34"ПTH.- 30°10'58.55"С; 46°22?30.26"Пн.-30°9'20.98"C; 46°21'37.48"Пн.-30°8'15.93"С; 46°20'0.57"Пн.-30°7'7.5"С).

Найближчі населені пункти: Веселе та Красна Коса знаходяться на відстані 3,6 і 2,1 км.

Розміри Режиму: довжина - 9,6 км, середня ширина - 3,12 км, площа водного дзеркала - 2986 га; об`єм - 35,79 км3, максимальна глибина - 2,5 м, середня глибина - 1,8 м.

Відповідно до змісту Режиму видовий склад водних живих ресурсів та їх запасів за видами складає 1730 тонн. Фактична рибопродуктивність становить 58 кг/га. Режимом передбачено обсяги вселення та вилучення водних живих ресурсів. Термін дії вказаного Режиму з 29.03.2019р. по 31.12.2028 р.

За результатами здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000047, розпочатому 08.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1 КК, ч. 1 ст. 366 КК України, обласною прокуратурою при вивченні питання наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у сфері охорони навколишнього природнього середовища, встановлено порушення вимог Законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про тваринний світ», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», внаслідок погодження Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області, Державним агентством рибного господарства України ПП «Ролисфиш» Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, у зв`язку з чим, обласною прокуратурою до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) направлено Лист від 07.09.2021 № 15/3/1-1069 вих-21, яким повідомлено про встановлення порушення вимог законодавства при погодженні Режиму, користувачем якого є ПП «Ролисфиш».

Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) листом від 14.09.2021 № 5501/1.2 повідомлено, що Інспекція не зверталась до суду з позовом про визнання неправомірними дій щодо погодження Режиму та його скасування.

Вважаючи погодження режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області порушенням інтересів держави, прокурор звернувся до суду за їх захистом.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що даний позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускає бездіяльність.

Таким чином, суд з`ясовує, чи використане повноваження, надане суб`єкту владних повноважень, з належною метою; обґрунтовано, тобто вчинено через вмотивовані дії; безсторонньо, тобто без проявлення неупередженості до особи, стосовно якої вчиняється дія; добросовісно, тобто щиро, правдиво, чесно; розсудливо, тобто доцільно з точки зору законів логіки і загальноприйнятих моральних стандартів; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, тобто з рівним ставленням до осіб; пропорційно та адекватно; досягнення розумного балансу між публічними інтересами та інтересами конкретної особи.

Статтею 13 Конституції України закріплено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України.

Так, відповідно до статті 6 Водного кодексу України води (водні об`єкти) є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування.

Особливості спеціального водокористування та користування водними об`єктами для потреб рибного і мисливського господарства регулюються статті 68 Водного кодексу України якою визначено, що водокористувачі, яким надано в користування рибогосподарські водні об`єкти (їх частини), зобов`язані здійснювати заходи, що забезпечують поліпшення екологічного стану водних об`єктів і умов відтворення рибних запасів, а також утримувати в належному санітарному стані прибережні захисні смуги в місцях вилову риби. Інші питання користування водами для потреб рибного і мисливського господарства регулюються Законом України "Про тваринний світ", іншими актами законодавства.

Преамбулою Закону України «Про тваринний світ» визначено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. В інтересах нинішнього і майбутніх поколінь в Україні за участю Підприємств, установ, організацій і громадян здійснюються заходи щодо охорони, науково обґрунтованого, невиснажливого використання і відтворення тваринного світу.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є зокрема дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про тваринний світ» дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Відповідно до ч. 2, 3, 6 ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу

Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.

Частиною 2 ст. 17 Закону України "Про тваринний світ" визначено, що спеціальне використання об`єктів тваринного світу в порядку ведення мисливського і рибного господарства здійснюється з наданням відповідно до закону Підприємствам, установам, організаціям і громадянам права користування мисливськими угіддями та рибогосподарськими водними об`єктами.

Приписами статті 85 Водного кодексу України передбачено, що порядок надання земель водного фонду в користування та припинення права користування ними встановлюється земельним законодавством.

Земельним кодексом України, зокрема ч. 2 ст. 79 визначено, що право власності на земельну ділянку поширюється в її межах на поверхневий (ґрунтовий) шар, а також на водні об`єкти, ліси і багаторічні насадження, які на ній знаходяться, якщо інше не встановлено законом та не порушує прав інших осіб

Згідно з вимогами ч.4 ст.59 Земельного кодексу України, громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб (у тому числі рибництва (аквакультури), культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт, догляду, розміщення та обслуговування об`єктів портової інфраструктури і гідротехнічних споруд тощо, а також штучно створені земельні ділянки для будівництва та експлуатації об`єктів портової інфраструктури та інших об`єктів водного транспорту. Землі водного фонду можуть бути віднесені до земель морського і річкового транспорту в порядку, встановленому законом.

Частиною першою статті 124 Земельного кодексу України визначено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Із системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що використання водосховища з метою промислового рибальства можливе лише за наявності права на земельну ділянку водного фонду, або ж у разі надання відповідного погодження її власником чи постійним користувачем.

Закон України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 8 липня 2011 року № 3677-VI (далі - Закон № 3677-VI) визначає основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України, внутрішніх морських водах і територіальному морі, континентальному шельфі, виключній (морській) економічній зоні України та відкритому морі.

Згідно зі ст.1 Закону № 3677-VI режим рибогосподарської експлуатації водного об`єкта - установлена на відповідний термін сукупність вимог, умов та заходів щодо обсягів робіт з відтворення водних біоресурсів за їх віковими та видовими характеристиками, строків лову, типів і кількості знарядь та засобів лову, обсягів вилучення, регламентації любительського і спортивного рибальства, ощадливого використання водних біоресурсів рибогосподарського водного об`єкта (його частини).

Спеціальне товарне рибне господарство - діяльність, яка включає комплекс заходів, основною метою яких є підвищення рибопродуктивності рибогосподарського водного об`єкта (його частини) шляхом штучного відтворення водних біоресурсів, а також шляхом збереження та раціонального використання видів водних біоресурсів, які раніше перебували у рибогосподарському водному об`єкті (його частині).

Відповідно до ст. 6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Згідно ст.ст. 9, 10 Закону № 3677-VI до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, відповідно до покладених на нього завдань належать, зокрема, погодження режимів рибогосподарської експлуатації водних об`єктів та контроль за діяльністю спеціальних товарних рибних господарств.

Посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, повноваження погоджувати режими рибогосподарської експлуатації водних об`єктів та забезпечувати державний контроль (нагляд) за їх дотриманням.

Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) (котре діяло на час виникнення спірних правовідносин) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства (п.1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого Указом Президента України №895 від 30.092015р. (далі - Положення №895).

До основних завдань Держрибагентства України належить реалізація державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. У тому числі, Держрибагентство України, відповідно до покладених на нього завдань, погоджує режими рибогосподарської експлуатації водних об`єктів та контролює діяльність спеціальних товарних рибних господарств.

Держрибагентство України здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через свої територіальні органи (органи рибоохорони) - Головне управління в м. Києві, управління в Автономній Республіці Крим, м. Севастополі, областях, басейнові управління, відділи, повноваження яких поширюються на декілька областей, та спеціально уповноважений орган державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства.

За приписами ч. 3 ст. 31 Закону № 3677-VI, з метою забезпечення охорони, раціонального використання окремих видів водних біоресурсів, а також для доповнення, уточнення або зміни зазначених правил можуть розроблятися режими для окремих рибогосподарських водних об`єктів (їх частин). Режими затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах регламентується Інструкцією, затвердженою наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.01.2008 № 4.

Інструкція про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затверджена наказом Державного комітету рибного господарства України № 4 від 15.01.2008р. (далі - Інструкція № 4), регламентує порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах.

Відповідно до п. 1.1 Інструкції для створення спеціального товарного рибного господарства використовуються рибогосподарські водні об`єкти, заселені широкорозповсюдженими та малоцінними для промислу видами водних живих ресурсів, а також ділянки Чорного та Азовського морів у межах внутрішніх територіальних та вод України, які можуть використовуватись для створення спеціальних товарних рибних господарств з розведення морських безхребетних та водоростей.

Зокрема, територія, на яку поширюється оскаржуваний Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, входить до складу водно-болотних угідь України, що охороняються Конвенцією про водно-болотні угіддя, що мають міжнародне значення, головним чином як середовище існування водоплавних птахів (Рамсарською конвенцією) «Північна частина Дністровського лиману» загальною площею 20000 га, яка 23.11.1995 включена в список за довідковим номером 765.

Відповідно до статті 1 Рамсарської конвенції під водно-болотними угіддями розуміють «райони маршів, боліт, драговин, торфовищ або водойм природних або штучних, постійних або тимчасових, стоячих або проточних, прісних, солонкуватих або солоних, - зокрема морські акваторії, глибина яких під час відпливу не перевищує шести метрів».

Вказані водно-болотні угіддя також віднесені до Переліку водно-болотних угідь, які мають міжнародне значення головним чином як місця оселень водоплавних птахів, який є додатком до постанови Кабінету Міністрів України № 935 від 23.11.1995 «Про заходи щодо охорони водно-болотних угідь, які мають міжнародне значення».

За даними досліджень Одеського національного університету ім. І.І. Мечникова в 2006-2018 роках в Дністровському лимані відзначено 79 видів риб, зареєстровано присутність 12 риб, занесених до Червоної книги України, 9 видів з червоного списку МСОП, 7 з Європейського червоного списку та 6 видів, що охороняються Бернською конвенцією, зокрема стерлядь Acipenser ruthenus, білуга чорноморська Huso huso ponticus, умбра звичайна Umbra krameri, чоп звичайний Zingel zingel. В межах угіддя трапляється Молюск турикаспія лінкта Turricaspia lincta, занесений до Червоної книги України.

Згідно Листа від 05.09.2018 року № 204/7 Державного Підприємства «Одеський центр Південного науково-дослідного Інституту морського рибного господарства та океанографії» вбачається, що Дністровський лиман є самою високопродуктивною великою внутрішньою природною водоймою Одеської області, яка характеризується високим видовим розмаїттям іхтіофауни. У лимані зустрічається низка видів риб, що занесені до Червоної книги України та Європейського Червоного списку МСОП. Північна частина лиману, де планується створити СТРГ, становить виняткову цінність як нерестовища риб і місце існування раків. Вона включена в міжнародний список Рамсарських угідь. Тут же в північній частині лиману розташований об`єкт ПЗФ - НПП «Нижньодністровський». Тому Україна несе відповідальність за збереження біорізноманіття Дністровського лиману, особливо в рамках спільного Договору з Республікою Молдова з охорони басейну річки Дністер

Крім того, з північної та східної сторони Режим межує з територією природно-заповідного фонду загальнодержавного значення - Нижньодністровським національним природним парком, створеним відповідно до Указу Президента України від 13.11.2008 № 1033/2008.

Таким чином, вказана територія Дністровського лиману є цінною природоохоронною територію, на якій поширені рідкісні види риб, у тому числі занесені до Червоної книги України, а тому оспорюваний Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області не відповідає критеріям водного об`єкту, визначеним п. 1.1 Інструкції, як рибогосподарського водного об`єкта, заселеного широкорозповсюдженими та малоцінними для промислу видами водних живих ресурсів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» рибогосподарський водний об`єкт (його частина) - водний об`єкт (його частина), що використовується або може використовуватися для цілей рибного господарства.

Згідно зі статтею 13 статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» рибогосподарські водні об`єкти (їх частини) поділяються на рибогосподарські водні об`єкти загальнодержавного та місцевого значення.

До рибогосподарських водних об`єктів загальнодержавного значення належать: внутрішні морські води і територіальне море (з лиманами та естуаріями), виключна (морська) економічна зона України; поверхневі води (озера, водосховища, річки, канали), що розташовані і використовуються на території більш як однієї області, а також їх притоки всіх порядків.

До рибогосподарських водних об`єктів (їх частин) місцевого значення належать водні об`єкти (озера, річки та їх притоки всіх порядків, водосховища), що розташовані і використовуються у межах однієї області та не належать до водних об`єктів загальнодержавного значення.

Водночас, пунктом 1.3 Інструкції про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженої наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.01.2008 №4 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 28.01.2008 за №64/14755 визначено, що Режим рибогосподарської експлуатації водного об`єкта - установлена на відповідний термін сукупність вимог, умов та заходів щодо обсягів робіт з відтворення ВЖР за їх віковими та видовими характеристиками, строків лову, типів і кількості знарядь та засобів лову, обсягів вилучення, регламентації любительського і спортивного рибальства, ощадливого використання водних видів, виконання якого забезпечує раціональне використання ВЖР рибогосподарського водного об`єкта або його ділянки.

Положеннями Інструкції № 4 (пункт 1.3) встановлено спеціальні вимоги до рибогосподарських водних об`єктів озера, річки, моря з лиманами та естуаріями, водосховища, ставки, а також окремі технологічні водойми, які використовуються або можуть використовуватися для розведення, вирощування, відтворення та (або) вилову риби та інших водних живих ресурсів, де господарська діяльність усіх учасників водогосподарського комплексу обмежується в інтересах рибного господарства.

Як вбачається з вказаної норми Інструкції Державним комітетом рибного господарства України при переліченні водних об`єктів, на яких передбачено створення спеціального товарного рибного господарства, із застосуванням розділового знаку «кома» виділено наступні водні об`єкти: озера, річки, моря з лиманами та естуаріями, водосховища, ставки, а також окремі технологічні водойми.

Відповідно до п. 2.14 Інструкції № 4 контроль за виконанням Режиму, спеціальним використанням ВЖР під час проведення рибогосподарської експлуатації водних об`єктів СТРГ та охороною користувачем водних живих ресурсів здійснюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань рибного господарства України, територіальними органами рибоохорони та іншими органами відповідно до законодавства України.

Відповідно до п. 2.1 Інструкції № 4 для здійснення штучного розведення, вирощування ВЖР та їх використання користувач подає до спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань рибного господарства України:

- Заяву (додаток 1), погоджену з територіальним органом рибоохорони, у зоні контролю якого перебуває рибогосподарський водний об`єкт (його ділянка).

- Режим (додаток 2), погоджений з територіальним органом рибоохорони та територіальним органом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, у зоні діяльності яких є рибогосподарський водний об`єкт, який розробляється на підставі науково-біологічного обґрунтування.

- Документи (засвідчені у встановленому законодавством порядку копії):

свідоцтво про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності (для фізичної особи);

статут, свідоцтво про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності (для юридичної особи);

- при розробці Режиму на водні об`єкти об`ємом більше 1 млн куб.м (водосховища) - ліцензію на право господарської діяльності, пов`язаної з промисловим виловом риби на промислових ділянках рибогосподарських водойм, крім внутрішніх водойм (ставків) господарств.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.10.2019 № 1138 «Про реалізацію експериментального проекту із запровадження порядку здійснення штучного розведення, вирощування водних біоресурсів та їх використання у спеціальних товарних рибних господарствах та проведення аукціонів з продажу режимів рибогосподарської експлуатації водного об`єкта шляхом електронних торгів» науково-біологічне обґрунтування - це результат наукових досліджень, який визначає необхідний обсяг відтворення водних біоресурсів, обсяги запасів аборигенних видів водних біоресурсів, обсяги лімітів добування (вилову) аборигенних видів водних біоресурсів та планові показники добування (вилову) відтворених водних біоресурсів у рибогосподарському водному об`єкті (його частині) тощо.

Науково-біологічне обґрунтування (далі -НБО) щодо рибогосподарського водного об`єкта (його ділянки), на якому створюється СТРГ, повинне містити таку інформацію: загальна характеристика; гідрологічний та гідрохімічний режими; видовий, віковий, розмірно-ваговий склад ВЖР; обсяги запасів, визначені за даними проведених досліджень; рибопродуктивність за видами ВЖР; строки заборони лову (добування) ВЖР; видовий склад водних рослин, зоопланктону, фітопланктону, бентосу, їх біомаса, ефективність використання кормової бази; розрахунки обсягів вселення цінних видів ВЖР та проведення рибоводно-меліоративних робіт; розрахунки обсягів (лімітів) вилову туводних ВЖР та планові показники з вилову видів - вселенців; наявність чи відсутність видів рослин і тварин, занесених до Червоної книги України, та ендемічних видів; заходи з недопущення погіршення екологічного стану, а також запобіжні заходи з недопущення зменшення чисельності або знищення цінних та рідкісних видів туводних ВЖР;регламентація ведення любительського та спортивного рибальства, яка повинна включати виділення ділянок для любительського та спортивного рибальства на умовах загального та спеціального використання ВЖР та не суперечити чинним нормативно-правовим актам у галузі регулювання любительського та спортивного рибальства;для мідійно-устричних господарств - характеристика технології та технічних засобів для вирощування (носії, спеціалізація, установка); карту-схему розташування СТРГ.

Як встановлено судом, та вбачається з матеріалів справи, на замовлення Приватного Підприємства Ролисфиш, 11.09.2018 року Національним університетом біоресурсів і природокористування України було розроблено науково-біологічне обґрунтування режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області.

При цьому, суд погоджується з доводами представника позивача, що вищенаведене Науково-біологічне обґрунтування режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області містить ряд неточностей і протиріч, що, серед іншого, підтверджується Листами, наявними в матеріалах справи, Одеського національного університету ім. І.І. Мечникова від 05.08.2019 № 06.03-01-1317, Інституту морської біології НАН України від 26.07.2019 № 01-6/434, ДП «Одеський центр Південного науково-дослідного інституту морського рибного господарства та океанографії» від 05.09.2018 № 204/7.

Зокрема, у розділі «Матеріал і методи досліджень» наведено відомості щодо вивчення гідрохімічного режиму, якості водного середовища та відповідності показників граничнодопустимим концентраціям, чисельності та біомаси основних груп кормових організмів (фітопланктон, зоопланктон, макрозообентос та вища водяна рослинність), стан іхтіофауни (видовий склад, чисельність риб, ріст, їх рибопродуктивність) та інші необхідні складові.

Водночас, у вказаному Розділі не зазначено на якій саме ділянці Дністровського лиману здійснювалось відібрання проб, якими знаряддями лову та які саме проби відбирались, як і не зазначено коли саме, у який час тощо відбирались проби. Не вказано тип ехолота, за допомогою якого проводилась зйомка.

У Розділі 2 «Гідрологічний та гідрохімічний режими» зазначаються відомості щодо характеристик частини водойми, на яку вводиться Режим. Проте, ці відомості не співпадають з характеристиками водойми, визначеними п. 2.2. Режиму. Зокрема в НБО довжина водойми визначена 9,5 км, проте в Режимі 9,6 км, середня ширина в НБО визначена 3,68 км, в Режимі 3,12 км, середня глибина в НБО вказана 2 м., проте в Режимі 1,8 м., об`єм в НБО взагалі не визначений, проте в Режимі зазначений 35,79 квадратних кілометрів.

Таким чином, вбачається, що розбіжності за вказаними параметрами підтверджують, що фактично Режим погоджений та введений в дію за іншими нормативними розмірами водойми, ніж передбаченими НБО.

Також, при визначенні видового складу фітопланктону наведено відомості Дністровського водосховища, яке розташоване на ділянці верхнього Дністра у Чернівецькій, Хмельницькій і Вінницькій областях за координатами 48°36?08? пн.ш. 26°58?43? сх.д., та не має жодного відношення до верхньої частини Дністровського лиману.

Отже, з урахуванням викладеного, суд погоджується з доводами позивача, що положення НБО та Режиму мають ряд помилок та протиріч, містять недостовірну інформацію та не відображають сучасну наукову інформацію про стан водного біологічного різноманіття екосистеми Дністровського лиману. Оспорюваний Режим не спрямований на формування видового складу та запасів водних живих ресурсів шляхом штучного розведення та вирощування,натомість фактично зводиться до масштабного промислу аборигенних видів риб.

Судом, серед іншого, з`ясовано, що 21.06.2018 року Директором ПП «Ролисфиш» на ім`я В.о. начальника Управління Державного агентства рибного Господарства в Одеській області була подана заява на затвердження Режиму рибогосподарської експлуатації Верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області. (в кількості чотири екземпляри); Науково-біологічне обгрунтування Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області. (в кількості чотири екземпляри); карта-схема розташування рибогосподарського водного об`єкта та його місце знаходження; копія статуту Приватного Підприємства "РОЛИСФИШ", та копія виписки з Єдиного реєстру юридичних осіб.

Листом від 18.07.2018 року вих.. № 2-3-17/1973-18 Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) повернуло надані матеріали на доопрацювання, з підстав виявлених недоліків і зауважень у поданому ПП «Ролисфиш» Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області (далі Режим), та Науково-біологічне обґрунтування до Режиму, зазначивши, серед іншого, що місце розташування спірного Режиму знаходиться в межах водно-болотних угідь «Північна частина Дністровського лиману».

Також, у зазначеному Листі від 18.07.2018 року вих.. № 2-3-17/1973-18 Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області було вказано, що п.2.1. Режиму межі координат акваторії, на якій планується створення Режиму СТРГ, чітко проходять по границі постійної забороненої ділянки яка, визначена п. 10.5.2 Правил промислового рибальства в басейні Чорного моря, та території природно-заповідного фонду Нижньодністровський національний природний парк.

Втім, під час повторного розгляду заяви ПП «Ролисфиш», та його погодження Управлінням Державного агентства рибного господарства в Одеській області, вказані обставини до уваги взагалі не взято.

Суд зазначає, що відповідно до положень п. 2.3 Інструкції № 4 Режим погоджується територіальним органом рибоохорони, у зоні якого здійснюватимуть діяльність, та територіальним органом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України протягом місяця з дня його отримання. Якщо Режим не погоджується, то в місячний термін він надсилається користувачу з мотивованим повідомленням та відправляється на доопрацювання.

Згідно з п. 2.4 Інструкції № 4 спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань рибного господарства України протягом місяця після отримання розглядаються надіслані користувачем документи і приймається відповідне рішення щодо затвердження Режиму.

Необхідність погодження режиму начальником територіального органу Міністерства охорони навколишнього природного середовища відображена і у Додатку №2 до даної Інструкції.

Суд зазначає, що Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2013 №159 ліквідовано Держуправління охорони навколишнього природного середовища в областях, містах Києві та Севастополі, однак відповідні зміни до Інструкції не внесено.

Питання забезпечення здійснення повноважень з охорони навколишнього природного середовища на місцевому рівні та передачі функцій від територіальних органів Міністерства охорони навколишнього природного середовища України врегульовано Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації повноважень органів виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів, у тому числі, на місцевому рівні", відповідно до якого повноваження територіальних органів центрального органу виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища передано обласним, Київській і Севастопольській міським державним адміністраціям.

Зокрема, з матеріалів справи вбачається, та зазначено відповідачами по справі, що із ліквідацією територіальних управлінь охорони навколишнього природного середовища Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області із зазначеним територіальним підрозділом не погоджувався. Не погоджувався вказаний Режим і з відповідною державною адміністрацією, адже повноваження по погодженню режимів рибогосподарської експлуатації від територіальних органів охорони навколишнього природного середовища до обласних, Київської, Севастопольської міських державних адміністрацій, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, не передавалися.

Суд зазначає, що повноваження територіальних органів центрального органу виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища передано саме обласним державним адміністраціям, проте як з`ясовано судомо, подана ПП «Ролисфиш» заява датована 18.09.2018 р., Управлінням Державного агентства рибного господарства в Одеській області погоджено Режим 18.10.2018 року, а Державним агентством рибного господарства України - 29.03.2019 р., водночас, запис про погодження Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Одеській області (Одеської обласної державної адміністрації), взагалі відсутній.

Отже, з наведеного вбачається, що спірний Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області не надавався на погодження уповноваженим органам влади, як то було передбачено чинними на момент виникнення спірних правовідносин, відповідними законодавчими приписами, протилежне учасниками справи не доведено, та жодним належним, достатнім доказом не спростовано.

Щодо посилання відповідачів - Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області на наявність Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.04.2021 року у справі №420/15079/20, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 03.12.2020 № 334 «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта», відповідно до п. 17 Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту із запровадження порядку здійснення штучного розведення, вирощування водних біоресурсів та їх використання у спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.10.2019 № 1138, враховуючи подання Державного агентства рибного господарства України від 16.11.2020 № 1-4.1-5/6836-20 на скасування Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, скасовано Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.04.2021 у справі № 420/15079/20 задоволено позов ПП «Ролисфиш» до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ТОВ «Холод-Сервіс», ПП «Калкан», ГО «Рибалки Дністра та Дністровського лиману», Наказ Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 03.12.2020 № 334, - скасовано.

Водночас, як вбачається зі змісту вказаного судового рішення, предметом дослідження в межах означених спірних правовідносин була, зокрема, законність прийнятого Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України Наказу від 03.12.2020 № 334 «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта», прийнятого на підставі подання Державного агентства рибного господарства України від 16.11.2020 № 1-4.1-5/6836-20, та у жодному разі не правомірність та дотримання законодавчо встановленого порядку погодження Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, що власне є предметом спору в межах розгляду даної адміністративної справи.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, погоджений ПП «Ролисфиш» без дотримання вимог чинного законодавства, суд доходить висновку щодо обгрунтованості позовних вимог Заступника керівника Одеської обласної прокуратури який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватне Підприємство Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, та відповідно наявності підстав для їх задоволення, шляхом визнання протиправними дій Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області щодо погодження 18.10.2018 р. Приватному Підприємству Ролисфиш Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; визнання протиправними дій Державного агентства рибного господарства України щодо погодження 28.03.2019 р. Приватному Підприємству Ролисфиш Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області; визнання протиправним та скасування Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, погодженого 18.10.2018 р. Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28.03.2019 р. Державним агентством рибного господарства України.

Вищевикладене спростовує твердження відповідачів, наведені у відзивах на позовну заяву, та додаткових письмових поясненнях, натомість решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог, не знівельовують.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Заступника керівника Одеської обласної прокуратури який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватного Підприємства Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, є правомірними, а отже підлягають задоволенню, з вище окреслених підстав.

Керуючись статтями 2, 6-10, 77, 90, 139, 250, 251, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного-західного округу (Миколаївська та Одеська області) до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Приватного підприємства Ролисфиш про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

2. Визнати протиправними дії Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області щодо погодження 18.10.2018 р. Приватному підприємству Ролисфиш Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області.

3. Визнати протиправними дії Державного агентства рибного господарства України щодо погодження 28.03.2019 р. Приватному підприємству Ролисфиш Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області.

4. Визнати протиправним та скасувати Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, погоджений 18.10.2018 р. Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28.03.2019 р. Державним агентством рибного господарства України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано судом 24.11.2023 року.

Суддя Ю.В. Харченко