Справа № 520/14467/23
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

27 листопада 2023 року № 520/14467/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Зінченко А.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул. Шевченка, буд. 315-а,м. Харків, 61033, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , звернулись до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції з адміністративним позовом, в якому просили суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №52 від 31.05.2023 про застосування до інспекторів взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старших лейтенантів поліції Андрійченка Олександра Сергійовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 дисциплінарних стягнень у вигляді догани та до командира взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Ухвалою суду від 29.09.2023 року роз`єднано позовні вимоги позивачів в окремі провадження.

Справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції присвоєно номер 520/14467/23.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що, як випливає із змісту наказу начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №52 від 31.05.2023 фактичними підставами для застосування дисциплінарних стягнень у вигляді доган щодо інспекторів взводу №1 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Андрійченко О.С., стало те, що під час несення служби 26.01.2023 в ході відпрацювання телефонного повідомлення з номеру виклику поліції «102» гр-ки ОСОБА_5 він не вжив заходів для запобігання та протидії домашньому насильству, не забезпечили реалізацію права постраждалої від домашнього насильства особи на дієвий, ефективний та невідкладний захист, не проявили належної уваги до факту домашнього насильства, не забезпечили нетерпиме ставлення до проявів домашнього насильства та неналежним чином виконали свої обов`язки, що виразилось у не складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно кривдника - ОСОБА_6 .

Як зазначено в оспорюваному наказі вищезазначене спричинило до порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції, Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству», що стало юридичними підставами для застосування до позивачів дисциплінарних стягнень. Однак, вказаний наказ є незаконним та необґрунтованим, він має бути скасованим , а тому звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що 13.04.2023 № 475вн/41/14/01-2023 до начальника УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Кулакова Дмитра з інформацією про те, що шляхом перегляду відеозаписів здійснених за допомогою портативних відеореєстраторів працівників УПП в Харківській області ДПП встановлено, що 26.01.2023 екіпаж № 1103 у складі: інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Андрійченка Олександра Сергійовича, інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенантом поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Холода Дмитра Івановича, під час несення служби та відпрацювання повідомлення зі скороченого номеру екстреного виклику поліції « 102», за участю ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено можливе порушення службової дисципліни працівниками УПП в Харківській області ДПП.

Згідно розстановки сил та засобів роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що в період часу з 07.00 по 19.00 26.01.2023 у складі екіпажу № 1103 несли службу інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Андрійченко О.С., інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Доброскок О.С., інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Холод Д.І., здійснюючи патрулювання на вулицях Новгородська, Сумська, Трінклера, Динамівська та Культури у місті Харкові.

Відповідно до даних, що містяться в інформаційно-телекомунікаційній системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІПНП) встановлено, що 26.01.2023 о 16.11 за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» звернулась ОСОБА_5 та повідомила, що її син напився та буянить, раніше засуджений за домашнє насильство, за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_5 зареєстроване як «Домашнє насильство» в ІПНП Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області від 26.01.2023 № 1523 та направлено для реагування екіпажу № 1103. За результатом відпрацювання вказаного повідомлення 26.01.20203 о 16.59 старшим лейтенантом поліції Доброскоком О.С. подано електронний рапорт, в якому зазначено, що медичної допомоги ніхто не потребує, заяв та пояснень не надходило, кривдник ОСОБА_7 на місці події відсутній, раніше відносно останнього складались протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), наразі рішення суду відсутні.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України

«Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відомості зазначені у вказаному рапорті були додатково досліджені старшим інспектором з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 , яка доповідною запискою повідомила начальнику УПП в Харківській області ДПП майору поліції ОСОБА_9 про можливе порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та запропонувала призначити службове розслідування.

Таким чином, на думку суду, зазначені матеріали були достатньою підставою для призначення службового розслідування, відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим V Розділом Статуту. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Таким чином, законодавцем чітко визначена форма проведення службового розслідування стосовно поліцейського в період дії воєнного стану.

13.04.2023 наказом начальника УПП в Харківській області ДПП

№ 138 стосовно вищевказаних поліцейських призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

Під час проведення службового розслідування з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин та реалізації прав поліцейського запропоновано надати пояснення інспектору взводу № 1 роти

№ 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , інспектору взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_2 та інспектору взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначив, що 26.01.2023 під час несення служби у складі екіпажу № 1103 разом зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та старшим лейтенантом поліції Холодом Д.І. на службовий планшетний пристрій отримали повідомлення «Домашнє насильство», за адресою: АДРЕСА_2 . Мати ОСОБА_5 скаржилася на сина ОСОБА_7 , який в нетверезому стані вчинив конфлікт. Прибувши за вищевказаною адресою встановлено, що мати не мала бажання щоб відносно сина складались будь-які адміністративні матеріали, у зв`язку з тим, що у разі штрафу їй прийдеться самостійно його сплачувати. Метою виклику працівників поліції була юридична консультація. Попередньо відносно ОСОБА_7 вже складався протокол про адміністративне правопорушення за вчинення домашнього насильства. В той час, ОСОБА_7 збирався вступити до лав Збройних сил України з метою захисту територіальної цілісності держави. До того ж, мати ОСОБА_5 розуміла, що пияцтво штрафами не вилікує, а лише погіршить ситуацію. У зв`язку з цим, працівниками УПП в Харківській області ДПП було надано консультацію, після чого остання не мала жодних претензій та була вдячна допомозі працівників поліції, про що повідомила у своєму письмовому пояснені на окремому аркуші, яке додається. Також наразі відомо, що ОСОБА_7 отримав бойове поранення неподалік міста Бахмут та перебуває у військовому госпіталі. У зв`язку з чим, ОСОБА_5 зверталась до суду та заявляла клопотання про звільнення від адміністративної відповідальності її сина. Працівники УПП в Харківській області ДПП 26.01.2023 сумлінно та справедливо розібрались в ситуації та здійснили реагування на повідомлення про домашнє насильство.

ОСОБА_2 у своєму поясненні зазначив, що 26.01.2023 під час патрулювання у складі екіпажу № 1103 спільно зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 на службовий планшетний пристрій отримали повідомлення «Домашнє насильство», за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_7 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння ображав нецензурною лайкою заявницю, а саме свою матір ОСОБА_5 . Під час спілкування заявниця попрохала щоб працівники поліції на деякий час відвели подалі її сина, сподіваючись, що він заспокоїться та прийде додому. Заявниця не мала наміру щоб працівники УПП в Харківській області ДПП складали відносно ОСОБА_7 протокол про адміністративне правопорушення за вчинення домашнього насильства, оскільки сплата штрафу полягала б на неї тому що син, ніде не працює, а тільки збирається вступити до лав Збройних сил України, де наразі і перебуває у 93-й бригаді «Холодний яр». Через деякий час, ОСОБА_6 отримав тяжке поранення неподалік міста Бахмут та знаходиться в госпіталі. 26.01.2023 під час здійснення реагування на повідомлення за фактом домашнього насильства працівники УПП в Харківській області ДПП згідно честі та гідності не мали жодного наміру складати адміністративні матеріали на майбутнього військовослужбовця Збройних сил України, а також не володіли чіткими інструкціями, маючи лише рекомендації. Старший лейтенант поліції ОСОБА_2 роз`яснив заявниці наслідки та процес складання протоколу про адміністративне правопорушення, що фіксувалось за допомогою портативного відеореєстратора. Після чого, остання відмовилась від написання заяви, а в подальшому, як стало відомо, написала письмову заяву до Дзержинського районного суду міста Харкова, в якій прохала скасувати протокол про адміністративне правопорушення за вчинення домашнього насильства відносно неї, оскільки претензій до сина не мала. Суддя Дзержинського районного суду міста Харкова враховуючи всі факти закрив дане провадження та визнав невинним ОСОБА_7 . Разом з тим, старший лейтенант поліції Доброскок О.С. до свого пояснення надав копію постанови Дзержинського районного суду міста Харкова від 01.03.2023 по справі № 638/7653/22 та письмове пояснення ОСОБА_5 , в якому зазначено, що 26.01.2023 остання зверталась за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» з метою отримання консультації та не мала наміру щоб працівники УПП в Харківській області складали адміністративні матеріали.

ОСОБА_3 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснень старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

ОСОБА_4 , як командир взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, пояснив, що на шикуваннях особового складу підпорядкованої роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП систематично наголошується про неухильність щодо дотримання вимог чинного законодавства України, вимог наказів та нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керується Національна поліція України. Додатково, старший лейтенант поліції ОСОБА_4 постійно акцентує увагу на дотриманні вимог етичного та тактовного спілкування з громадянами.

Відповідно до роздавальної відомості відеореєстраторів та рацій від 26.01.2023 № 51 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 отримав портативний відеореєстратор № 474317, старший лейтенант поліції Доброскок О.С. № 475971 та старший лейтенант поліції Холод Д.І. № 472541, про що свідчать особисті підписи останніх.

Переглядом відеозаписів встановлено, що 26.01.2023 о 16.52 починається відеозапис, з`являється зображення на вулиці, де поліцейський спілкується ймовірно з учасником події, а саме жінкою, де працівник поліції повідомляє: «У нас есть свой график, свой режим, мы сейчас напишем это, потом это грубо говоря на три часа затянется. Ни бумаг этих нет ничего, я не бесполезный, дело в том, что такое замыливание глаз, это его работа участкового, нужно идти обращаться и писать заявление, понимаете и то, пока человек сам себе не поможет ему никто не поможет, понимаете о чем я говорю, мы реально никто никому не поможет, это как наркоману не поможешь, что ты ему поможешь, что ты ему сделаешь ничего, понимаете. Вы если хотите, чтобы на него писали дальше протоколы, я не знаю, что они дальше дадут Вам, нужно идти в райотдел и писать участковому заявление, но он выпишет протокол потом суды, это затянется на полгода, либо еще один штраф». Жінка у відповідь говорить, що попередньо викликали вже 20 січня, щось там відклали та на 21 прислали повістку. О 16.54 працівник поліції жінки говорить: «Давайте я включу камеру, что при необходимости обратитесь до дільничого, на даний момент заяв та пояснень не надходило, а мы его сейчас прогоним на некоторое время, хорошо» (чутно на фоні характериний звук вмикання/вимикання портативного відеореєстратратора), жінка в цей постійно була в полі зору портативного відеореєстратратора та слухала працівника поліції. О 16.54 працівник поліції говорить: «Здравствуйте по Вашему сыну, Вы заявление будете писать или пояснение», жінка розгублено відповідає: «Будем писать участковому, сама обратится», працівник поліції запитує: «Раньше я так понял на него составляли протоколы но идут суды», жінка говорить неодноразово складались, далі працівник поліції каже: «Сейчас он ушел в неизвестном направлении, вызывайте полицию, и будем прогонять или предпринимать меры, когда он конкретно пришел пьяным и лег спать, он здесь прописан, Вы мать». В подальшому, працівник поліції повертається до будинку і каже: «Вы брат», надалі жінка розповідає, що він з ХТЗ приїздить і його заспокоюють, працівник поліції відповідає: «Что он здесь может же жить, сейчас когда нет и он не пьяный не нервирует же Вас, в его отсутствие когда», жінка відповідає, що коли приїздить починає чіплятись, хапатись, виганяти з дому та ображати, працівник поліції відповідає: «Как прийдет вызывайте, суды идут что ему назначат, может дальше назначат какие-то санкции, общественные работы, либо админ арест на 15 суток, это максимальная санкция в этой статье, назначат значит тогда часы работы его будут принуждать идти отрабатывать, либо посадят на 15 суток, понятно, не будет являться на суды без него примут решение, все ладно его здесь нет» (чутно на фоні характериний звук вмикання/вимикання портативного відеореєстратратора), далі працівник поліції говорить: «А так что, один протокол, второй протокол тем более назначат и то отсидит 15 дней примерно или отработает, но прийдет же обратно, Вы понимаете суть». Працівник поліції виходить з подвір`я місця події та направляється до службового транспортного засобу, де перебували і інші працівники поліції, сідає до нього та починає заповнювати службовий планшетний пристрій. О 16.58 відеозапис закінчується.

В ході проведення службового розслідування, на підставі наявних матеріалів, комісія встановила, що інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не вжив заходів для запобігання та протидії домашньому насильству, не забезпечив реалізацію права постраждалої від домашнього насильства особи на дієвий, ефективний та невідкладний захист, не проявив належної уваги до факту домашнього насильства, не визнав суспільної небезпеки домашнього насильства, не забезпечив нетерпиме ставлення до проявів домашнього насильства та неналежним чином виконав свої обов`язки, що виразилось у не складані протоколу про адміністративне правопорушення відносно кривдника ОСОБА_6 , не проведено оцінку ризиків вчинення домашнього насильства, не зібрано жодного матеріалу, а просто разом з іншими поліцейськими, що також несли службу згідно розстановки сил та засобів разом з Позивачем вмовили заявницю звертатися до дільничного інспектора, переклавши фактичне реагування на вказану подію на іншого працівника поліції.

Суд вказує, що відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону «Про Національну поліцію України» передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно до підпунктів 1, 2, 3, 18 частини першої статті 23 Закону України

«Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; вживає заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі.

Частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Таким чином, Присяга працівника Національної поліції України є одностороннім усвідомлено вольовим публічним невідкличним зобов`язанням громадянина України: 1) вірно служити інтересам Українського народу; 2) дотримуватися Конституції; 3) дотримуватися законів України; 3) поважати права і свободи людини, честь держави; 4) охороняти права і свободи людини, честь держави; 5) з гідністю нести високе звання поліцейського; 6) сумлінно виконувати службові обов`язки.

Інститут Присяги працівника Національної поліції України вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем - поліцейським закону у повсякденній та службовій діяльності.

Верховний Суд у постанові від 07.03.2019 справа № 819/736/18 (пункт

№ 60) та у постанові від 05.03.2020 справа № 815/4478/16 (пункт № 48) встановив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Стаття перша Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» (далі Закон) дає визначення основним термінам та визначенням, що можуть зустрічатися при оформленні правопорушень пов`язаних з домашнім насильством.

Домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (пункт 3 частини 1 статті 1 Закону)

Економічне насильство - форма домашнього насильства, що включає умисне позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, коштів чи документів або можливості користуватися ними, залишення без догляду чи піклування, перешкоджання в отриманні необхідних послуг з лікування чи реабілітації, заборону працювати, примушування до праці, заборону навчатися та інші правопорушення економічного характеру (пункт 4 частини 1 статті 1 Закону).

Запобігання домашньому насильству - система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються (пункт 5 частини 1 статті 1 Закону).

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (пункт 14 частини 1 статті 1 Закону).

Положеннями пунктів 2, 4 частини першої статті 4 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що діяльність, спрямована на запобігання та протидію домашньому насильству, ґрунтується на таких засадах: належна увага до кожного факту домашнього насильства під час здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству; визнання суспільної небезпеки домашнього насильства та забезпечення нетерпимого ставлення до будь-яких проявів домашнього насильства.

Положеннями пункту 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що до інших органів та установ, на які покладаються функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, належать уповноважені підрозділи органів Національної поліції України.

Статтею 10 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству. Уповноважені підрозділи органів Національної поліції України здійснюють повноваження у сфері запобігання та протидії домашньому насильству з урахуванням міжнародних стандартів реагування правоохоронних органів на випадки домашнього насильства та оцінки ризиків. Поліцейські можуть проникати до житла особи без вмотивованого рішення суду в невідкладних випадках, пов`язаних із припиненням вчинюваного акту домашнього насильства, у разі безпосередньої небезпеки для життя чи здоров`я постраждалої особи.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено обсяг повноважень працівників поліції у вищевказаній сфері, проте не зазначено, які саме підрозділи органів Національної поліції є уповноваженими.

Згідно з вимогами пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», постраждала особа має право на дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства.

Положеннями абзацу першого пункту 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.11.2015 № 1376 (далі Інструкція № 1376) передбачено, що у разі вчинення адміністративного правопорушення особами, які досягли віку, з якого настає адміністративна відповідальність, уповноважені на те посадові особи органів поліції складають протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно частини першої статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису, тягнуть за собою громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин або адміністративний арешт на строк до семи діб.

Згідно пунктів 4 та 5 розділу І Порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України та Міністерства внутрішніх справ України від 13.03.2019 № 369/180 (далі Порядок № 369/180), оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства; результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством. Уповноважені органи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству можуть використовувати результати оцінки ризиків під час застосування заходів протидії такому насильству відповідно до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Відповідно до пунктів 1-5, 7 та 11 розділу ІІ Порядку № 369/180, оцінка ризиків проводиться за факторами небезпеки/ризиків щодо вчинення домашнього насильства, передбачених у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства згідно з додатком до цього Порядку, шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи; за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам; фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи; у разі виявлення будь-яких інших чинників/обставин за результатами оцінки ситуації, які можуть вплинути на рівень небезпеки (ризику) вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції у позиції «Зауваження поліцейського уповноваженого підрозділу поліції щодо будь-яких інших чинників/обставин, які підвищують/знижують рівень загрози життю та здоров`ю постраждалої особи» форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства робить запис про наявність таких чинників/обставин, їхні можливі наслідки та надає інші зауваження щодо них; у зв`язку з тим, що кожна окрема ситуація може мати унікальні чинники/обставини, які впливають на рівень небезпеки та ризик летального випадку, пов`язаного з насильством, не передбачені формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на власний розсуд може оцінити рівень небезпеки як високий, якщо він/вона вважає, що постраждала особа перебуває в потенційно небезпечній ситуації або яка може спричинити смерть особи або інші тяжкі наслідки. Про наявність та можливі наслідки дії таких чинників/обставин поліцейський уповноваженого підрозділу поліції робить запис у відповідній позиції форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства. Залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника; після проведення оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції долучає форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства до матеріалів, зібраних за фактом такого насильства.

Відповідно до підпунктів 1-7 розділу ІІІ Методичних рекомендацій у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, затверджених Департаментом патрульної поліції від 30.07.2020 (далі методичні рекомендації), основні завдання поліцейських, які здійснюють реагування на заяви та повідомлення, що пов`язанні з домашнім насильством: своєчасно оперативне реагування на факти вчинення домашнього насильства; приймання від постраждалих, а також від інших осіб, зокрема від суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання домашньому насильству, заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статті; ужиття заходів для припинення домашнього насильства та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків; інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству; складання в межах компетенції протоколів про адміністративні правопорушення та здійснення у визначених законом випадках провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Враховуючи методичні рекомендації, вжиття будь-яких заходів реагування на повідомлення про домашнє насильство неможливе без попереднього проведення оцінки ризиків.

Відповідно до підпункту 1, 10, пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217, інспектор поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Таким чином, суд робить висновок, що зазначені нормативні акти встановлюють чіткий обов`язок поліцейського про реагування на всі виклики та повідомлення про можливе вчинення домашнього насильства та вчиняти всіх необхідних дій для забезпечення недопущення таких дій в подальшому.

Згідно з частиною першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Підпунктами 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, вищевказані відомості беззаперечно обґрунтовують наявність складу дисциплінарного проступку в діях позивача - ОСОБА_1 , що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 2, 3, 18 частини першої статті 23, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 2, 4 частини першої статті 4, пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», абзацу першого пункту 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.11.2015 № 1376, , підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217.

Судом встановлено, що висновок службового розслідування затверджено 12.05.2023 року, а тому воно проведено у визначений Дисциплінарним статутом строк.

За результатом службового розслідування, наказом начальника УПП в Харківській області ДПП від 31.05.2023 № 52 до ОСОБА_1 , застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани.

Щодо дисциплінарного стягнення

У відповідності до вимог частини першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчинення нових дисциплінарних проступків.

Відповідно до частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарна комісія врахувала, що до обставин, що пом`якшують відповідальність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , є наявність позитивної службової характеристики.

До обставин, що обтяжують відповідальність вищевказаного працівника УПП в Харківській області ДПП є наявний відеозапис з портативного відеореєстратора, переглядом якого виявлено нездійснення належного реагування на повідомлення заявниці ОСОБА_5 за фактом неодноразового вчинення домашнього насильства її сином ОСОБА_7 , невжиття всіх заходів, які відносяться до повноважень поліції, у частині виявлення та припинення адміністративного правопорушення.

Дане твердження повністю спростовує твердження позивача про те, що жодним чином не враховано пом`якшуючі чи обтяжуючі обставини.

Обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду України від 21.12.2018 по справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16.

Верховний Суду у постанові від 25 лютого 2021 року у справі № 160/9275/18 зазначив, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, а також вчинок, що суперечить вимогам Правил етичної поведінки поліцейських.

Щодо аргументації позивача відносно індивідуального характеру дисциплінарного стягнення.

Позивач вказує на той факт, що його притягли до відповідальності за не складання протоколу, тому, на їх думку, дисциплінарній відповідальності підлягає тільки особа, яка мала б складати протокол.

Дане твердження , на думку суду, не може бути підставою для скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, адже зміст реагування на повідомлення про домашнє насильство не закінчується лише складанням протоколу, а також відібранням, заяв, пояснень ,проведення оцінки ризиків, що є обов`язком працівників поліції, які здійснюють реагування на повідомлення пор домашнє насильство.

Суд вказує, що ОСОБА_1 був зобов`язаний вчинити дії, спрямовані на реагування повідомлення про домашнє насильство. І лише на підставі зібраних матеріалів констатувати наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення.

Отже, аргумент позивача щодо індивідуального характеру дисциплінарного стягнення не звільняє його від відповідальності, так як «реагування на повідомлення про домашнє насильство» не тотожна дія «складанню протоколу про адміністративне правопорушення».

З огляду на все вищевикладене, суд приходить до висновку, що дії та бездіяльність позивача у вказаній ситуації та його подальше притягнення до дисциплінарної відповідальності знайшли своє повне обґрунтування та підтвердження.

Дисциплінарна комісія, у даному конкретному випадку, обставини діяння позивачів з`ясувала повно та оцінила вірно, діяння кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення осіб до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім фор мам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є не обґрунтованими, не підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 139, 242246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул. Шевченка, буд. 315-а,м. Харків,61033, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Зінченко А.В.