Справа № 638/18398/23
Суддя: Рибальченко Л. М.
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/152/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м.Харкова Рибальченко Л.М., розглянувши питання можливості відкриття провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області, в якому просить скасувати постанову № ЕАТ 08147810 від 15 листопада 2023 року у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП відносно нього, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Дослідивши матеріали позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам КАС України, а саме: згідно з ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві позивач просив звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви, оскільки він є учасником бойових дій, що передбачено п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ Про судовий збір.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом № 3551-XII.

За змістом статті 22 Закону № 3551-XII особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону "Про судовий збір" в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Позовні вимоги про скасування постанови не стосуються пільг, доплат чи інших соціальних гарантій позивача як учасника бойових дій. Оскаржені діяння відповідача зумовлені скаладанням постанови про адміністративне правопорушення відносно позивача та не пов`язані з наявністю/відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій.

Отже, заявлені вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», позивачу за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру необхідно сплатити 0,2 відсотки прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить на день звернення до суду 536,80 грн. Така позиція визначена у постанові суду від 18.03.2020 року по справі № 543/775/17, в якій Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження№ 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, в порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків та адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Крім того, до позовної заяви ОСОБА_1 не додано докази, що підтверджують реєстрацію позивача на території Шевченківського району м.Харкова.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Однак, звертаючись з даним позовом до суду, позивач не надає документів щодо реєстрації свого місця проживання на території Шевченківського району м. Харкова.

Також, за приписами ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд звертає увагу на те, що статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать документи, та передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 р. № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».

Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Однак, позивачем не дотримано вищевказаних вимог та взагалі не засвідченні копії документів долучених до позовної заяви.

Суд зазначає, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданої в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.94 КАС України та Вимогам до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020, чинного з 01 вересня 2021 року.

Відповідно до вищевикладеного та вимог ч. 1 ст. 169 КАС України позовна заява має бути залишена без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Дзержинського районного суду м. Харкова доказів реєстрації місця проживання чи перебування ОСОБА_1 на території Шевченківського району м. Харкова, доказів сплати судового збору, відомостей передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України та належним чином засвідчені в установленому порядку копії документів, долучених в якості додатків до позову

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

постановив:

Позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Недоліки поданої позовної заяви мають бути усунуті протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Рибальченко