Справа № 580/9536/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 листопада 2023 року Справа № 580/9536/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому провадженні заяву про відвід судді у адміністративній справі № 580/9536/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

13.10.2023 вх. №44009/23 ОСОБА_1 (представник - адвокат Лучинович І.В. згідно ордеру від 12.10.2023 серії СА №1066646) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо не нарахування та не виплаті ОСОБА_1 інфляційного збільшення заборгованості та 3% річних у зв`язку з несвоєчасною виплатою пенсії згідно з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.08.2020 у справі №580/647/20.

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 інфляційне збільшення заборгованості у сумі 75 665,35 грн та 3 проценти річних у сумі 14123,99 грн у зв`язку з несвоєчасною виплатою пенсії згідно з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.08.2020 у справі №580/647/20.

23.10.2023 позовна заява залишена без руху для усунення недолків: обґрунтування змісту і характеру порушеного якого саме права (інтересу) позивача з якого часу і у недотримання яких нормативно-правових актів допущено з вини відповідача щодо доказів для нарахування інфляційного збільшення заборгованості та надання доказів на підтвердження порушення з боку відповідача, який мав би складатися з протиправної поведінки (умисне протиправне користування відповідачем коштами належними позивачеві), що спричинила збитки, вини заподіювача, шкоди та причинно-наслідкового зв`язку між ними, а також характериститки джерела виплати пенсії особі (за вислугу років); обгрунтування джерел для виплати позивачеві коштів у зв`язку із сформованою вимогою зобов`язального характеру; доказу розрахунку та обліку інфляційної заборгованості у контексті пп.1-10 ч.2 ст.2 КАС України; обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду; копії матеріалів виконавчого провадження щодо виконавчого листа у справі №580/647/20.

17.11.2023 вх.50711/23 представник позивача направила до суду клопотання, де зазначає, що у встановлений судом строк позивач не скористався правом вчинити дії, що зазначені ухвалі від 23.10.2023 для усунення недоліків позовної заяви, відсутність ухвали перешкоджає доступу до правосуддя, проте зазначає про відсутність у позивача зареєстрованого електронного кабінету в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Оскільки відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, то адвокат у справі, який має бути обізнаний з критеріями обгрунтованого сумніву і стандартами доказування, покликаний виконувати вимоги адвокатської етики з метою належного представництва інтересів фізичної особи.

Якщо доводи захисту не можуть бути спростовані, це свідчить про існування розумного сумніву в доведеності винуватості особи (https://zib.com.ua/ua/146950.html). Верховний Суд у постанові у справі №761/7897/18 висновує: сумнів не повинен бути суто умоглядним, а має ґрунтуватися на певних установлених судом обставинах або недоведеності важливих для справи обставин, що дає підстави припускати такий розвиток подій, що суперечить версії обвинувачення і який неможливо спростувати наданими сторонами доказами.

Судова дискреція (судовий розсуд): професор А. Барак вдало підкреслив значущість вірного розуміння судового розсуду: «Суддя повинен здійснювати свій розсуд як розумний суддя. Щоб так діяти, він повинен усвідомлювати той факт, що у нього є право розсуду, усвідомлювати значення розсуду та різні фактори, які потрібно зважити в контексті цього розсуду» [Барак А. Суддівський розсуд / https://book-ye.com.ua/authors/aaron-barak].

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким (висновки Верховного Суду у справі № 1840/2970/18).

Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 24.11.2023 у справі №580/2238/23 щодо розумного строку висновує: практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежить від багатьох критеріїв, серед яких: складність справи, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника.

Метою підготовчого провадження є вжиття заходів для всебічного та об`єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку.

Ухвалою від 22.11.2023 відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання на 18.12.2023 з урахуванням необхідності визначення обставин справи, що належать встановленню та з метою зібрання відповідних доказів для вирішення завдань адміністративного судочинства, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

24.11.2023 вх.52422/23 (в системі Електронний суд 24.11.2023) представник позивача надала заяву про відвід судді Трофімовій Л.В. у цій справі. В обґрунтуванні підстав для відводу зазначила про незгоду з прийнятим процесуальним судовим рішеннями, стверджує: «що в ухвалі від 23.10.2023 суд фактично виклав заперечення щодо позовної заяви»; «створив для відповідача чітке уявлення про те, які саме його доводи відгукнеться суду», тому сторона має сумнів у безсторонності судді. Викладені у заяві обставини та інші припущення (на думку позивача) викликають сумніви, тому відповідно до пункту 4 частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України заявлений відвід.

Відвід - це коли заяву подають учасники провадження стосовно інших, якщо у них існує сумнів щодо їхньої неупередженості. Під час самовідводу заяву подають особи стосовно самих себе (https://ti-ukraine.org/news/shho-take-vidvid-samovidvid-i-chomu-yih-zastosovuyut/). Вища рада правосуддя ухвалила звільнити суддю з посади - суддя заявляв за відсутності належних правових підстав самовідводи (https://lexinform.com.ua/v-ukraini/suddyu-zvilneno-za-zlovzhyvannya-samovidvodamy/).

У цій справі суддя не виявив підстав для самовідводу і заявлений відвід вважає необгрунтованим і надуманим адвокатом.

Згідно з частиною 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до частин 1, 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими самими підставами може бути заявлено відвід судді учасниками справи. Згідно з частиною 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише у апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, тому незгода сторони з судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін у справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком реалізації права сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Серед основних засад судочинства є: забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (ст.129 Конституції України).

Згідно з пунктом 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Згідно з частиною 11 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід вирішується невідкладно. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частина 12 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд зазначає, що не є підставами для відводу судді заяви, що містять лише припущення адваката про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, обставини, пов`язані з прийняттям суддею процесуальних рішень.

У визначенні у справі законних підстав сумніватися в безсторонності судді позиція особи заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення матиме можливість вважати сумніви об`єктивно обґрунтованими. Заявником у заяві від 28.06.2023 (сформована в системі «Електронний суд») не обґрунтовано фактів та обставин у контексті небезсторонності чи упередженості суду та не надано доказів на їх підтвердження щодо наявності інших обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час підготовки до розгляду справи №580/2238/23.

Заява не містить тверджень щодо обставин, що за об`єктивними критеріями виключали би участь судді у розгляді цієї справи відповідно до статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши зміст заяви адвоката Лучинович І.В., оцінивши наведені доводи представника позивача у контексті завдань адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 КАС України та завдань підготовчого провадження відповідно до ст.180 КАС України, суд дійшов висновку, що суб`єктивне і суперечливе припущення заявниці не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин та фактів, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Л.В.Трофімової у цій справі, у зв`язку з чим, з урахуванням пункту 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України заяву про відвід належить визнати необґрунтованою.

Керуючись статтями 2, 19, 36, 39, 40, 45, 59, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованою заяву представника позивача - адвоката Лучинович І.В. від 24.11.2023 вх.52422/23 (сформована в системі «Електронний суд» 24.11.2023) про відвід судді у адміністративній справі №580/9536/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Заяву позивача про відвід судді у адміністративній справі №580/9536/23 передати у порядку, визначеному частиною 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, для визначення судді, який буде здійснювати її вирішення. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА