Справа № 340/6883/21
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 листопада 2023 року м.Дніпросправа № 340/6883/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі №340/6883/21 (суддя Момонт Г.М., справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області (правонаступником є Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови №2671/11/11/РРО//ТД-ФС від 08.09.2021року про накладення штрафу за порушення законодавства про працю.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 червня 2023 року адміністративний позов позивача було задоволено, суд визнав протиправною та скасував оскаржену позивачем постанову відповідача.

З рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач, ним була подана апеляційна скарга. В скарзі, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неналежну оцінку судом доказів, порушення судом норм матеріального та процесуального права, відповідач просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 червня 2023 року та прийняти нове про відмову у задоволенні позову.

В доводах апеляційної скарги відповідач зазначає, що до Управління Держпраці від Головного управління ДПС у Кіровоградській області надійшов акт фактичної перевірки, проведеної щодо ФОП ОСОБА_1 .. За результатами перевірки установлено, що ФОП ОСОБА_1 допустила до роботи ОСОБА_2 без укладання трудового договору, чим допустила порушення вимог статті 24 КЗпП України. Відповідач повідомив позивачку про одержання акту фактичної перевірки, розгляд справи про накладення штрафу проведено 08.09.2021 року, тоді ж прийнято спірну постанову про накладення на позивачку штрафу у розмірі 60 000 грн.. Вважає свої дії правомірними, а оскаржену позивачем постанову законною. Наполягає, що Порядок №509 у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, не визначав обов`язку для відповідача у завчасному повідомленні позивача про розгляд справи.

Позивач подала письмовий відзив на апеляційну скаргу відповідача. У відзиві зазначає про безпідставність доводів скаржника. Вважає, що суд прийняв законне і обґрунтоване рішення, підстави для його скасування відсутні.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст.311 КАС України.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

З матеріалів справи встановлено, що 19.08.2021р. Управлінням Держпраці у Кіровоградській області одержано від Головного управління ДПС у Кіровоградській області лист №5564/5/11-28-07-05-10 від 18.08.2021 р., яким повідомлено про допущення до роботи неоформленого працівника, а саме: 04.08.2021 р. в ході проведення фактичної перевірки бару та ресторану ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 , встановлено допущення до роботи громадянки ОСОБА_3 без відповідного наказу про прийняття на роботу та повідомлення Державної податкової служби та її територіальних органів про прийняття на працівника на роботу (а.с.43).

Відповідно до акта (довідки) фактичної перевірки щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, обігу підакцизних товарів та наявності ліцензій, патентів, свідоцтв №2671/11/11/РРО/ НОМЕР_1 перевіркою господарських одиниць: бар ІНФОРМАЦІЯ_1 та ресторан ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 встановлено допуск до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника (або уповноваженої особи) та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме: адміністратор зала, що приймає замовлення, ОСОБА_3 не зареєстрована як працівник (а.с.7-10, 44-45).

20.08.2021 р. Управлінням Держпраці у Кіровоградській області відповідно до абз.2 п.3 Порядку про накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509 ОСОБА_1 направлено повідомлення про отримання акта фактичної перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області від 05.08.2021 р. №2671/11/11/РРО/ НОМЕР_1 (а.с.11,50).

За результатами розгляду справи про накладення штрафу на підставі акта фактичної перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області від 05.08.2021 р. №2671/11/11/РРО/ НОМЕР_1 постановою №2671/11/11/РРО//ТД-ФС від 08.09.2021 р. на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 60 000,00 грн за порушення вимог ст.24 КЗпП України відносно однієї працівниці ОСОБА_2 (а.с.12-13, 52).

Копію постанови 10.09.2021 р. вручено позивачу, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.51, зі зворотного боку).

Вважаючи постанову протиправною, позивач звернулась до суду з позовом про її скасування.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, дійшов висновку, що оскаржена постанова відповідача не відповідає критеріям правомірності та законності, а тому підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім податкових органів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, а органи місцевого самоврядування - на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Частиною 1 статті 265 КЗпП України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Порушення законодавства про працю, за які до юридичних і фізичних осіб - підприємців, що використовують найману працю, застосовуються штрафи, визначені у частині 2 статті 265 КЗпП України.

Так, абзацом 2 частини 2 статті 265 КЗпП України передбачено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного виконання роботи протягом усього робочого часу, установленого на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Відповідно до частин 3 - 8 статті 265 КЗпП України штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Заходи щодо притягнення до відповідальності за вчинення порушення, передбаченого абзацами другим, третім, сьомим, восьмим, дев`ятим, одинадцятим частини другої цієї статті, застосовуються одночасно із винесенням припису незалежно від факту усунення виявлених при проведенні перевірки порушень.

Штрафи, зазначені в абзаці другому частини другої цієї статті, можуть бути накладені центральним органом виконавчої влади, зазначеним у частині четвертій цієї статті, без здійснення заходу державного нагляду (контролю) на підставі рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного виконання роботи протягом усього робочого часу, установленого на підприємстві, в установі, організації.

Пунктом 2 глави XIX "Прикінцеві положення" КзпП України передбачено, що під час дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", діють обмеження та особливості організації трудових відносин, встановлені Законом України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану".

У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 Кодексу законів про працю України, не застосовуються.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (надалі - Порядок №509).

Порядок №509 (у редакції Змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю") містив зокрема такі норми:

1. Цей Порядок визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" (далі - штрафи).

2. Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі: …акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

3. Справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

4. Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

9. Штраф сплачується протягом одного місяця з дня прийняття постанови про його накладення, про що суб`єкт господарювання або роботодавець повідомляють уповноваженій посадовій особі, яка склала постанову про накладення штрафу.

10. Постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку.

Суд встановив, що спірна постанова про накладення штрафу прийнята на підставі акту фактичної перевірки від 04.08.2021 року, складеного посадовими особами Головного ДПС у Кіровоградській області, яким встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 законодавства про працю, а саме статей 24 КЗпП України.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.21 КЗпП України, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.24 КЗпП України, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що спірна постанова винесена відповідачем у зв`язку з порушенням ФОП ОСОБА_1 вимог ст.24 КЗпП України щодо працівниці ОСОБА_2 .

Однак, ОСОБА_2 відповідно до наказу №12/2018-к від 02.10.2018р. прийнята на постійну роботу до ФОП ОСОБА_1 з 03.10.2018 р. на посаду бармена (а.с.15, 54). При цьому, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено трудовий договір від 03.10.2018 р. (а.с.16-17, 56).

З огляду на квитанцію №2 від 03.10.2018р., реєстраційний №48518321 до Олександрійської ОДПІ ГУ ДФС подано повідомлення про прийняття працівника на роботу, у якому міститься інформація щодо ОСОБА_2 (а.с.18-19, 55).

Таким чином, ОСОБА_2 офіційно працевлаштована ФОП ОСОБА_1 , і судом встановлено, що позивачем дотримано вимоги КЗпП України відносно зазначеного працівника.

При цьому, повідомлення Головного управління ДПС у Кіровоградській області (лист №5564/5/11-28-07-05-10 від 18.08.2021р.) стосувалося допущення ФОП ОСОБА_1 до роботи неоформленого працівника саме: ОСОБА_3 , а не ОСОБА_2 (а.с.43). Більш того, в акті (довідці) фактичної перевірки також відображено про неоформленого працівника адміністратора зала, що приймає замовлення, ОСОБА_3 .

Однак, Управлінням Держпраці у Кіровоградській області питання щодо дотримання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства про працю та зайнятість населення стосовно ОСОБА_3 не вирішувалося, штрафні санкції не застосовувалися.

На підставі викладеного, суд дійшов вірного висновку, що постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №2671/11/11/РРО//ТД-ФС від 08.09.2021р. прийнята Управлінням Держпраці у Кіровоградській області безпідставно та необґрунтовано, за відсутності будь-якої інформації щодо порушення ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства про працю та зайнятість населення стосовно ОСОБА_2 , а тому така постанова підлягає скасуванню.

Доводи, наведені у апеляційній скарзі відповідача, не спростовують правильних по суті висновків суду першої інстанції, а тому рішення суду першої інстанції у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст.311, п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі №340/6883/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках та в строки, визначені статтями 328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак