Справа № 240/32756/23
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2023 року м. Житомир справа № 240/32756/23

категорія 112040100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Окис Т.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Житомирській області про зобов`язання вчинити дії, стягнення матеріального та морального збитку,

установив:

ОСОБА_1 звернулася до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про зобов`язання Управління Держпраці у Житомирській області здійснити повторну перевірку дотримання трудового законодавства за весь період роботи та визнати припиненими трудові відносини між нею та ФОП ОСОБА_2 на момент прийняття рішення суду і привести всі документи та звітність у відповідність до чинного законодавства, виплатити моральний збиток у сумі 200000,00 грн та матеріальний збиток у сумі 497598,00 грн. Також просить надати правову оцінку обставинам справи та діям працівників Управління Держпраці у Житомирській області та визнати протиправною бездіяльність державних службовців.

Зазначений позов не може бути прийнятий до провадження суду та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Однак, заявлені вимоги про визнання припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 на момент прийняття рішення суду не стосуються повноважень Управління Держпраці у Житомирській області.

При цьому, також позивачем не конкретизовано, які документи та звітність та кому необхідно привести у відповідність до чинного законодавства.

Окрім цього, частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 цієї правової норми для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу позивача на те, що шестимісячний строк звернення до суду починає свій перебіг саме з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у зазначеній правовій нормі, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

У клопотанні про поновлення строку позивач зазначила, що пропуск строку обумовлено тим, що вона тільки на днях дізналась про оскарження відповідачем рішення Житомирського окружного адміністративного суду у справі №240/15347/20, яким скасовано припис, оскільки постанова суду апеляційної інстанції їй направлена не була. Також посилається на введення воєнного стану, який спонукав її виїхати в село, з якого вона не змогла виїхати. Звертає увагу, що заробітна плата має необмежений строк позовної давності згідно частиною 2 статті 233 Кодексу законів про працю України.

Суд, надаючи оцінку наведеним доводам, зазначає, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Указані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

До того ж, суд уважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі № 420/718/21.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на неотримання кореспонденції, оскільки сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень. Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень. Тобто, позивач як третя особа сама повинна була цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Окрім того, позивач не була позбавлена права звернутись за правовою допомогою (у тому числі безоплатною) до фахівця в області права для отримання кваліфікованої допомоги в галузі права з метою повного та належного захисту її порушених прав.

Так само суд не приймає до уваги посилання на військову агресію російської федерації, оскільки з клопотання не зрозуміло, як саме воєнний стан вплинув на неможливість подання позовної заяви до суду в межах установленого строку.

Відтак, позивачу необхідно навести інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску або надати докази на підтвердження існування обставин, про які зазначено у клопотанні, протягом строку, який позивачем пропущено.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом 10 днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частинами 1 та 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом 5 днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду, а зазначені нею причини визнані судом неповажними, наявні підстави для залишення її без руху та надання позивачу строку для усунення визначених у цій ухвалі недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду із наведенням інших підстав для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску, а також уточнити заявлені позовні вимоги з урахуванням відповідача до якого такі заявляються.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений вище строк позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Окис