Справа № 200/1728/23
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року справа №200/1728/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Гаврищук Т. Г. , Гайдара А.В. , розглянувши в порядку письмово провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 р. у справі № 200/1728/23 (головуючий суддя Христофорова А.Б., суддів Галатіної О.О., Льговської Ю.М.) за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Національного банку України (далі відповідач), в якому просив: визнати порушення прав позивача через неналежний розгляд скарги на порушення ліцензійних умов ТОВ ФК ФАНГАРАНТ ГРУП від 17.03.2023 (вх. № А-146407/7/5097 від 20.03.2023); зобов`язати Національний Банк України, в строк встановлений судом, повторно розглянути скаргу позивача на порушення ліцензійних умов ТОВ ФК ФАНГАРАНТ ГРУП від 17.03.2023 (вх. № А-146407/7/5097 від 20.03.2023) з наданням обґрунтованих відповідей на всі порушені в ній питання.

Ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду від 28 квітня 2023 року ОСОБА_2 , відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у цій справі, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 р. виправлено допущену в ухвалі Донецького окружного адміністративного суду від 28 квітня 2023 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, описку, виклавши четвертий абзац її резолютивної частини наступного змісту: Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією у складі трьох суддів, без повідомлення учасників справи. замість невірного зазначеного: Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи..

Позивач, не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм процесуального права, просить ухвалу скасувати.

В обґрунтування позивач посилається на ч.2 ст.33 КАСУ відповідно до якої будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 253 КАС України суд, що постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому, опискою треба вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Позивач зазначає, що ця ухвала суду не відповідає принципам права визначених ст.242 КАС України.

Від відповідача надійшов відзив на скаргу в якому просив скаргу залишити без задоволення, а ухвалу без змін, визнати подання апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 27.06.2023 зловживанням процесуальними правами та повернути її скаржнику.

В обґрунтування зазначає, що ухвалою суду від 28.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду суду, відкрито провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

27.06.2023 судом винесено ухвалу про виправлення описки. Вказана ухвала мотивована тим, що під час виготовлення повного тексту ухвали суду від 28.04.2023 року про відкриття провадження в даній адміністративній справі, судом було помилково зазначено про те, що дана адміністративна справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи, замість вірного визначення про те, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження колегією у складі трьох суддів, без повідомлення учасників справи.

Предметом спору у даній справі є оскарження дій суб`єкта владних повноважень щодо неналежного розгляду скарги від 17.03.2023 відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до частини першої статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Частиною першою статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, - колегією суддів, а також за участю присяжних.

За приписами частин другої та третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частини другої, третьої статті 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію (п. 2 ч. 6 ст. 12 КАС України).

В той же час, положення статті 263 КАС України, встановлюють особливості розгляду окремих категорій справ незначної складності. Згідно з пунктом першим частини першої коментованої статті, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію.

Відповідно до частини першої статті 33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Частиною другою статті 33 КАС України передбачено, що будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

За такої правової конструкції вбачається, що оскільки предметом спору у даній справі є оскарження бездіяльності Національного банку щодо розгляду звернення позивача, розгляд справи має здійснюватися з особливостями встановленими статтею 263 КАС України у взаємозв`язку з частиною першою статті 33 КАС України. Відтак, дана адміністративна справа підлягала розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи колегією у складі трьох суддів.

Також відповідач зазначає, що подана апеляційна скарга підлягає поверненню з огляду на наступне.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої статті 45 КАС України перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 45 КАС України).

Так, на переконання Національного банку апеляційна скарга містить образливі висловлювання щодо судді Донецького окружного адміністративного суду Христофорова А.Б., які не відповідають стилю спілкування, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами тощо), по своїй суті виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо при оформленні апеляційної скарги. Поряд з цим, у тексті апеляційної скарги скаржник стверджує про домовленості між суддею та представником відповідача про прийняття тих чи інших судових рішень, що є також неприпустимим.

Такі дії є виявом неповаги як до суду, так і до відповідача. Подання такої апеляційної скарги є зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

Згідно частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Тобто, за вимогами вказаної статті помилки у тексті судового рішення, які зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Відповідно до пункту 19 Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі", у разі якщо питання про внесення виправлень вирішено позитивно, суд у резолютивній частині відповідної ухвали викладає: нову редакцію тієї частини ухвали, яка була викладена з помилкою; доповнення, у разі пропуску певного слова чи цифри.

У відповідності до п.19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічне положення мститься і у пункті 17 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 6 "Про судове рішення".

Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 від 14 січня 2019 року (ЄДРСРУ № 79161749) зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд зазначає, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна

Таким чином, вищевказана норма не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення .

Матеріали справи свідчать, що Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів у цій справі, склад колегії у цій справі визначено у кількості трьох суддів.

Відповідно до частини першої статті 22 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність (…) Національного банку України (…) розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Тобто, зазначена норма є імперативною та передбачає колегіальний розгляд усіх справ, в яких оскаржуються рішення, дії, бездіяльність Національного банку України, не залежно від виду провадження загального чи письмового (спрощеного).

Відповідно до частини другої статті 33 КАС України будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд першої інстанції в тексті ухвали суду від 28 квітня 2023 року про відкриття провадження зазначив, що дана адміністративна справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження одноособово.

Проте з`ясувавши про наявність помилки щодо розгляду зазначеної категорії справ, в частині обов`язкового колегіального розгляду цієї справи у складі трьох суддів, суд прийняв оскаржувану ухвалу.

Частиною другою статті 12 КАС України визначено, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Справи незначної складності визначені частиною шостою статті 12 КАС України, зокрема пунктом 2 якої передбачено оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію.

Таким чином, оскільки предметом спору є бездіяльність суб`єкта владних повноважень щодо розгляду звернення ( скарги) або запиту на інформацію, що законом віднесено до справ незначної складності, суд першої інстанції помилково розглянув справу за правилами спрощеного провадження без врахування вимог ч. 2 ст. 33 КАС України, в зв`язку з чим суд погоджується з доводами апелянта в цій частині.

Разом з цим на думку суду зазначене порушення норм процесуального права, не вплинуло на розгляд справи по суті.

Крім того суд звертає увагу на те, що виправлення помилки в частині колегіального розгляду справи не є опискою в розумінні ст. 253 КАС України, але не виправлення цієї помилки в цій частині могло вплинути на правосудність рішення суду по суті спору, виправлення ж цієї помилки суду не вплинуло на право позивача на доступ до правосуддя.

Щодо посилання відповідача в своєму відзиві на необхідність визнання судом подання апеляційної скарги ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правам, з підстав того, що апеляційна скарга містить образливі висловлювання щодо судді Донецького окружного адміністративного суду Христофорова А.Б., а саме твердження про те, що висновок суду у даній справі є завідомо неправдивий та містить ознаки службового підроблення скоєного групою осіб за попередньою змовою з метою надання неправомірної вигоди суб`єкту владних повноважень (НБУ), що є підставою для повернення скарги, суд зазначає наступне.

Відповідно до висновків постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (провадження № 11-82заі19) суд встановив, що обґрунтування вимог позивача зводяться лише до образливих тверджень на адресу суду, використання яких неприпустиме при оформленні, зокрема, позовної заяви, які до того ж позивач визначив як підставу позову. На переконання Великої Палати Верховного Суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Зазначені дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним засадам та принципам адміністративного судочинства та його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Обґрунтування позову з використанням образливих висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви.

Також у постанові у справі № 199/6713/14-ц Велика Палата ВС вказала, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям), не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи чи заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Велика Палата дійшла висновку, що такі дії скаржника є виявом неповаги до суду й інших учасників процесу, та констатувала, що подання такої скарги це зловживання скаржником його процесуальним правом, невиконання обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Надаючи оцінку змісту апеляційної скарги позивача та з огляду на зазначені висновки Верховного суду, суд не вбачає, що зазначені у скарзі висловлення позивача свідчать про зловживання ним процесуальними правами відповідно до ст. 45 КАС України.

З огляду на викладене, встановлені обставини, суд вважає що порушення судом норм процесуального права стосовно розгляду питання виправлення описки не вплинуло на розгляд справи по суті, що обумовлює для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення - без змін.

Керуючись ст.308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 р. у справі № 200/1728/23 - залишити без задоволення.

Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 р. у справі № 200/1728/23 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дати проголошення.

Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 22 листопад 2023 року.

Суддя-доповідач: Е.Г. Казначеєв

Судді: А.В. Гайдар

Т.Г. Гаврищук