Справа № 240/2921/21
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 240/2921/21

23 листопада 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Граб Л.С.

суддів: Смілянця Е. С. Сторчака В. Ю.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на окрему ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними діїі, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Окремою ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року задоволено заявупредставника ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення, винесеного суб`єктом владних повноважень-відповідачем на виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

Ухвалою від 13.11.2023 апеляційну скаргу залишено без руху: запропоновано апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати підстави для поновлення строку.

На виконання вказаної ухвали, відповідачем направлено на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Надаючи оцінку доводам вказаної заяви, колегія суддів зокрема враховує, що для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

В розрізі розгляду питання про поновлення процесуальних строків слід звернути увагу на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст.73,74 КАС України, докази на підтвердження того, що наведені нею обставини дійсно перешкоджали їй вчасно скористатись наданим їй правом звернення до суду апеляційної інстанції.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У своїй заяві скаржник посилається на запровадження на території України воєнного стану з 24.02.2022.

Надаючи оцінку доводам апелянта, колегія суддів виходить із наступного.

В першу чергу необхідно зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків у судових справах.

У випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами). У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строку на оскарження судового рішення, такі підстави.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави… (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Поряд з цим, як свідчить зміст заяви про поновлення процесуального строку, відповідач зокрема вказує на те, що до Електронного кабінету ГУ ПФУ щоденно надходить значна кількість кореспонденції. За період з 20.09.2023 по 10.10.2023 (дата реєстрації в підсистемі "Електронний документообіг" Головного управління) в розділі "Повідомлення" підсистеми "Електронний суд" ЄСІТС надійшло 10754 процесуальних документів, що підлягали реєстрації службою діловодства в підстистемі Електронний документообіг.

Крім того, згідно списків на відправлення (розноски) до Головного управління від Житомирського окружного адміністративного суду щотижня надходить велика кількість процесуальних документів, рішень суду, ухвал про відкриття провадження у справі разом з матеріалами, додатками до адміністративних позовних заяв, сканкопії яких відсутні в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС. Так, за період з 20.09.2023 по 10.10.2023 року до Головного управління в підсистему Електронний документообіг надійшло 9217 процесуальних документів від Житомирського окружного адміністративного суду (скриншот додається).

Значний обсяг вхідної кореспонденції, що підлягає реєстрації в підсистемі Електронний документообіг Головного управління, присвоєння реєстраційного номеру, потребує значних як людських, так і технічних ресурсів та не дозволяє в повній мірі забезпечити реєстрацію всієї кореспонденції в день їх надходження на електронну адресу Електронного кабінету.

У зв`язку з тим, що зазначена вище кореспонденція, як і через підсистему «Електронний суд», так і вхідна кореспонденція Житомирського окружного адміністративного суду надійшли у великій кількості, включаючи ухвали, рішення, листи по справам із супровідними листами, в Головному Управлінні виникло значне навантаження по обробці документів, внесення їх до системи Електронного документообігу Головного управління, присвоєння реєстраційного номеру та накладення штрих-коду.

Існування інтегрованих систем електронного документообігу не унеможливлює втрату документів, виникнення помилок та затримки в технічній обробці документації, як і відбулося з зазначеною ухвалою по справі №240/2921/21.

В свою чергу, колегія суддів зазначає, що саме лише посилання на надходження значної кількості поштової кореспонденції та відсутність можливості її опрацювати, не може бути підставою для поновлення процесуального строку, оскільки такі обставини є суб`єктивними та залежать виключно від належної організації суб`єктом владних повноважень трудового процесу.

При цьому, варто звернути увагу і на те, що такі посилання скаржника не підтверджені жодним доказом.

Колегія суддів критично ставиться і до тверджень скаржника про те, що відмова у прийнятті апеляційної скарги не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, закладеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки, як встановлено судом, в тому числі і зі змісту заяви про поновлення строку на апеляційне скарження, така ситуація склалася, в першу чергу через неналежне виконання посадових обов`язків, відповідальними особами пенсійного органу.

Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає, що апелянтом не доведено наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення, причини пропуску строку апеляційного оскарження зазначені у вказаному клопотанні не є поважними, а тому суд не знаходить підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження окремої ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 20.09.2022 року.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Визнати неповажними зазначені Головним управлінням Пенсійного фонду України у Житомирській області причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року та відмовити останньому в задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними діїі, зобов`язання вчинити певні дії.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Граб Л.С.

Судді Смілянець Е. С. Сторчак В. Ю.