Справа № 440/4173/23
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/4173/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петрової Л.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головне управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Полтавській області від 17.03.2023 №457 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи СУ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 (0119509).

В обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 , перебуває на посаді старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області. Наказом ГУНП від 17.03.2023 № 457 за порушення вимог п. 1, п. 4, п. 7 р. V, п. 4 р. VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, та п. 2 ч. 9 ст. 15 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-ІІІ, ОСОБА_1 оголошено зауваження. Позивач зазначила, що з наказом ознайомлена 30.03.2023 та не погоджується.

Ухвалою суду від 12.04.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі 440/4173/23, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

01.05.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позов в якому зазначено, що ОСОБА_1 з 07.11.2015 проходить службу в органах Національної поліції. 13.01.2023 до слідчого управління ГУНП в Полтавській області надійшов лист Полтавського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 11.01.2023 за вих. № 2П/42-16/01-2023 про необхідність проведення службового розслідування за фактом неналежного розгляду звернення ОСОБА_2 та неналежного проведення службового розслідування за вказаним фактом працівниками слідчого управління ГУНП в Полтавській області та відділу дізнання ГУНП в Полтавській області. Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що до Полтавського управління ДВБ НП України надійшла скарга ОСОБА_2 з приводу неправомірних дій слідчого СВ відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 та дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , під час проведення досудового розслідування кримінальних проваджень №0000805 та № 0000268. У відзиві на позов зазначено, що дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що членом дисциплінарної комісії ОСОБА_1 неналежним чином проведено службове розслідування в частині перевірки реального стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000805, що в свою чергу унеможливило спростувати або підтвердити факти, викладені у скарзі та поясненні ОСОБА_2 . Дисциплінарною комісією обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 не встановлено. Ураховуючи викладене, наказом ГУНП в Полтавській області від 17.03.2023 № 457 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження. З наведеного вбачається, що при виданні оскаржуваного позивачем наказу ГУНП в Полтавській області діяло виключно у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, не допускаючи при цьому жодних порушень прав та законних інтересів ОСОБА_1 .

Крім того, до відзиву на позов подано клопотання про виклик та допит у якості свідка заступника начальника організаційно-методичного відділу слідчого управління ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_5 .

Водночас суд дійшов висновку про відмову у задоволенні зазначеного клопотання, оскільки приймаючи до уваги предмет позову, суд вважає, що обставини, які сторона відповідача планує обґрунтувати показаннями свідка, містяться в матеріалах даної справи, також, ухвалою суду від 12.04.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі 440/4173/23 та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розгляд даної справи, відповідно до статті 258, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

З матеріалів справи вбачається, що наказом ГУНП в Полтавській області від 27.01.2021 №46о/с призначено майора поліції ОСОБА_6 (0119509) на посаду старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи слідчого управління, встановивши відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 посадовий оклад 2600 грн та згідно з наказом МВС України від 06 квітня 2016 року № 260 надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 45%, звільнивши її (у порядку просування по службі) з посади слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи слідчого управління, з 27 січня 2021 року.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 06.02.2023 №112 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом неналежного розгляду звернення ОСОБА_2 та неналежного проведення службового розгляду звернення ОСОБА_2 та неналежного проведення службового розслідування за вказаним фактом працівниками слідчого управління та відділу дізнання ГУНП в Полтавській області.

20.02.2023 за результатами проведення службового розслідування заступником Начальника ГУНП в Полтавській області затвердженого висновок службового розслідування за фактом неналежного розгляду звернення ОСОБА_2 .

Відповідно до пункту 4 висновку за порушення вимог п. 1, п. 4, п. 7 р. V, п. 4 р. VІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та п. 2 ч. 9 ст. 15 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, старшому слідчому відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи СУ ГУНП в Полтавській області майору поліції ОСОБА_7 (0119509) оголосити зауваження.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 17.03.2023 № 457 «Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення вимог п. 1, п. 4, п. 7 р. V, п. 4 р. VІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та п. 2 ч. 9 ст. 15 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, старшому слідчому відділу розслідування злочинів, скоєних проти особи СУ ГУНП в Полтавській області майору поліції ОСОБА_7 (0119509) оголошено зауваження.

Позивач не погоджуючись із наказом ГУ НП в Полтавській області від 17.03.2023 №457 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності", звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступного висновку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону № 580-VIII).

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний, зокрема:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За приписами положень частин 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно із статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою, другою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з пунктом 1 Розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Частиною 15 статті 15 Дисциплінарного статуту також передбачено, що за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно з частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Аналіз викладених норм свідчить, що протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

З аналізу наведених вище норм слідує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Така позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №815/2705/16 та від 24.06.2021 у справі №826/7830/17.

Згідно з висновком службового розслідування, дисциплінарною комісією встановлено, що під час проведення попереднього службового розслідування саме ОСОБА_1 , як членом дисциплінарної комісії, розглядалось питання щодо неналежного досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000805.

Проте, безпосереднє вивчення матеріалів кримінального провадження ОСОБА_1 не здійснювалось, через його перебування у експертній установі, а висновок службового розслідування (в частині, що стосується вказаного кримінального провадження), складено лише за інформацією, наданою їй слідчим ОСОБА_8 (тобто особою, відносно якої фактично проводиться службове розслідування) в електронному варіанті.

Тобто, незважаючи на відсутність матеріалів кримінального провадження, членом дисциплінарної комісії ОСОБА_1 не отримано із слідчого відділення відділу поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області належним чином підписану та зареєстровану інформацію про рух кримінального провадження. Водночас, у поясненні ОСОБА_1 зазначено, що відділом розслідування злочинів, скоєних проти особи СУ ГУНП в Полтавській області здійснюється контроль за вказаним кримінальним провадженням, проте жодних документів на підтвердження вказаних тверджень до матеріалів службового розслідування, не долучено.

Крім того, вивченням матеріалів, зібраних попередньою дисциплінарною комісією встановлено, що членом дисциплінарної комісії ОСОБА_1 , всупереч вимогам пункту 7 розділу V Порядку № 893 та пункту 2 частини 9 статті 15 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування не вжито заходів щодо одержання копій матеріалів кримінального провадження № 0000805.

Зокрема, з цією метою позивачем не направлено запит до експертної установи, де перебували матеріали зазначеного кримінального провадження.

Також, всупереч пункту 4 розділу VI Порядку № 893, ОСОБА_1 не відібрано пояснення від безпосереднього керівника поліцейського, відносно якого проводилось службове розслідування, тобто від керівництва слідчого відділення відділу поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Крім того, під час складання висновку службового розслідування, залишились поза увагою факти ОСОБА_2 , викладені в її поясненні, щодо часткового задоволення її клопотань або відмови у їх задоволенні.

Також у своєму поясненні ОСОБА_1 зазначено, що надати оцінку діям слідчого ОСОБА_3 буде можливо лише після завершення експертизи та вивчення матеріалів кримінального провадження. Проте, в резолютивній частині висновку службового розслідування зазначено про те, що порушень вимог чинного законодавства ОСОБА_3 під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000805 не встановлено.

Водночас, в поясненні ОСОБА_1 зазначено, що подані ОСОБА_2 клопотання, розглянуті відповідно до вимог ст. 220 КПК України. Проте, ані в матеріалах службового розслідування, ані в змісті висновку службового розслідування, інформація з приводу дослідження даного питання не відображена, що свідчить про те, що це питання не досліджувалось.

З огляду на викладене, дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що членом дисциплінарної комісії ОСОБА_1 неналежним чином проведено службове розслідування в частині перевірки реального стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000805, що в свою чергу унеможливило спростувати або підтвердити факти, викладені у скарзі та поясненні ОСОБА_2 .

Аналізуючи матеріали службового розслідування, суд погоджується із висновками відповідача, що в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку.

Позивачем не надано до суду доказів спростування висновків службового розслідування.

Суд вважає, що в цій справі відповідач застосувавши до позивача такий вид дисциплінарного стягнення як зауваження діяв правомірно, вид обраного стягнення є достатнім та таким, що забезпечує превентивну функцію покарання (запобігання порушення як позивачем так і іншими особами).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено суду правомірность застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як догана, а тому у задоволенні цього позову необхідно відмовити у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки, у задоволенні позову відмовлено, суд не стягує на користь позивача судові витрати.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.М. Петрова