Справа № 420/941/23
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/941/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марина П.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій» до Головного управління ДПС в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Південний» про скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій» до Головного управління ДПС в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Південний», в якому позивач просить скасувати податкове повідомлення рішення від 23.08.2023 №5173/0406, складене на підставі оскаржуваного акту №3585/15-32-18-07/31382560 від 24.06.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем було проведено камеральну перевірку податкової звітності задекларованих за звітній період січень 2022 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 17.02.2022 року №, за результатами якої були виявлені порушення з боку позивача п. 200.1, п 200.2, ст. 200, п. 201.10, п. 201.14, п. 201.15 ст. 201 Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання звітності з ПДВ, що виразилася в заниженні податкових зобов`язань по декларації з ПДВ за січень 2022 року на суму ПДВ 1029, 56 грн. та призвело до завищення позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету у розмірі 1029, 56 грн. Позивач не погоджується з висновками перевіряючих, оскільки податкові накладні №19 від 31.01.2022 року та №48 від 31.01.2022 року на загальну суму податку на додану вартість 1029,72 на підставі реєстрації яких відбулося завищення позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, були позивачем зареєстровані помилково щодо зобов`язань які достроково припинені. Разом з чим, податковим органом не було враховано, що позивач самостійно виявив помилки, проте реєстрація розрахунків коригування не виявилось можливою в зв`язку з військовою агресією російської федерації та введення військового стану на території України відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022. В подальшому, 15.07.2022 року позивачем було зареєстровано в ЄРПН Рахунок корегування кількісних і вартісних показників №4 до податкової накладної №19 від 31.01.2022 року та № 3 до податкової накладної №48 від 31.01.2022 року на загальну суму податку на додану вартість 1029, 72 грн., в результаті чого показник різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду від`ємний. Також позивачем було направлено на адресу відповідача заперечення на акт камеральної перевірки з вказаними обґрунтуваннями, які були залишенні без задоволення у зв`язку з порушенням термінів подання до контролюючого органу заперечення до акту камеральної перевірки. Разом з вказаною відмовою відповідачем ТОВ «Облій» було надіслано оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 23.08.2022 року №5173/0406, складене на підставі акту камеральної перевірки. Позивач в адміністративному позові наголошує, що спірне рішення податкового органу було складене через 4 дні після отримання відповідачем заперечень на акт камеральної перевірки, тобто без врахувань наданих позивачем пояснень та доказів, що на думку останнього є підставою для перегляду підстав для складання спірного рішення податкового органу.

З огляду на викладене, представник позивача вважає рішення контролюючого органу протиправним та такими, що порушують права, свободи або законні інтереси, у зв`язку із чим звернувся до суду із цим позовом про визнання протиправним та скасування такого рішення.

Від Головного управління ДПС в Одеській області надійшов відзив, у якому відповідач вказує, що ГУ ДПС в Одеській області не погоджується з доводами, викладеними в адміністративному позові. Так податковим органом було проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Обрій» за звітній (податковий) період січень 2022 року, за результатами якої було складено акт від 24.06.2022 року №3585/15-32-18-07. За результатами проведеної перевірки були виявлені порушення з боку позивача п. 200.1, п 200.2, ст. 200, п. 201.10, п. 201.14, п. 201.15 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкові зобов`язання по декларації з податку на додану вартість за січень та призвело до заниження позитивного значення між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету ц розмірі 1029, 56 грн. Так, в ході перевірки було здійснено аналіз податкової декларації з ПДВ за звітній (податковий) період січень 2022 року та з урахуванням даних ЄРПН встановлено, що податкові зобов`язання відображені позивачем не в повному обсязі, що призвело до заниження позитивних нарахувань, які підлягають сплаті до державного бюджету в декларації з ПДВ за грудень 2021 року на суму 1029, 56 грн. Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що ТОВ «Обрій» зобов`язане було відобразити суму ПДВ, яка вказана в податкових накладних, у складі податкових зобов`язань в податковій декларації з ПДВ за відповідний звітній (податковий) період.

Таким чином, на переконання представника відповідачів, позовні вимоги позивача є повністю необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню.

Ухвалою суду від 24.01.2023 року адміністративний позов залишено без руху та позивачу надано час для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання ухвал суду позивачем усунено недоліки адміністративного позову.

Ухвалою суду від 13.02.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій» (, адреса: вул. Болградська, буд. 1, м. Одеса, 65007) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166, адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Південний» (, адреса: вул. Краснова, 6/1, м. Одеса, 65059) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Також вирішено витребувати у відповідача Головного управління ДПС в Одеській області належним чином завірені копії матеріалів, що стали підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення - рішення.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовувалися вимоги, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

ТОВ «Обрій» є юридичною особою, основним з видів діяльності якого є - 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

Головним управління ДПС в Одеській області на підставі п.20.1.4 ст. 20 розділу І Податкового кодексу України тв. У порядку п. 76.1, 76.3 ст. 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VІ(із змінами та доповненнями) проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за звітній (податковий) період січень 2022 року ТОВ «Обрій». Так, перевіркою було встановлено, що згідно даних Єдиного державного реєстру податкових накладних підприємством було виписано податкові накладні за звітній (податковий) період січень 2022 року на суму ПДВ 966 983, 56 грн. Здійснивши аналіз податкової декларації з ПДВ за звітній (податковий) період січень 2022 року та, з урахуванням даних ЄРПН встановлено, що податкові зобов`язання відображенні не в повному обсязі, що призвело до заниження позитивних нарахувань, які підлягають сплаті до бюджету в декларації з ПДВ за грудень 2021 року на суму 1029, 56 грн. Перевіряючими зроблено висновок, що ТОВ «Обрій» зобов`язане було відобразити суму ПДВ, яка вказана в податкових накладних, у склад податкових зобов`язань в податковій декларації з ПДВ за відповідний звітній (податковий) період. У зв`язку з чим, контролюючий орган дійшов висновку про порушення з боку позивача п. 200.1, п 200.2, ст. 200, п. 201.10, п. 201.14, п. 201.15 ст. 201 Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання звітності з ПДВ, що виразилася в заниженні податкових зобов`язань (р.9) по декларації з ПДВ за січень 2022 року на суму ПДВ 1029, 56 грн. та призвело до завищення позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету (р.19) у розмірі 1029, 56 грн. За результатами камеральної перевірки контролюючим органом складено акт перевірки від 24.06.2022 року №3585/15-32-18-07/31382560

25.07.2022 року за №25/07/22-1 (вх..№39709/6 від 19.08.2022 року) ТОВ «Обрій» подало до Головного управління ДПС в Одеській області заперечення на акт камеральної перевірки від 24.06.2022 року №3585/15-32-18-07/31382560.

Листом від 26.02.2022 року №4883/КПР/15-32-04-06-06 податковий орган повідомив позивача, що у зв`язку з порушенням ТОВ «Обрій» термінів подання до контролюючого органу заперечень до акту про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за звітній (податковий) період січень 2022 року від 24.06.2022 року №3585/15-32-18-07/31382560, заперечення від 19.08.2022 року №39709/6 залишено без розгляду.

На підставі акта перевірки Головним управлінням ДПС у Одеській області винесено податкове повідомлення-рішення від 23.08.2023 №5173/0406, яким зменшено розмір від`ємного значення з податку на додану вартість у сумі 1030,00 грн..

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до Державної податкової служби України із скаргою вих.. №16/09/22-1 від 16.09.2022 року

Рішенням ДПС України від 18.10.2022 року №12803/6/99-00-06-01-05-06 строк розгляду скарги продовжено до 27.11.2022 року.

Рішенням від 24.11.2022 року №15244/6/99-00-06-01-05-06 за результатами розгляду скарги ТОВ «Обрій» на податкове повідомлення-рішення від 23.08.2022 року №5173/0406, ДПС України залишила оскаржуване податкове повідомлення-рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Позивач не погоджуючись з податковим повідомленням-рішення від 23.08.2022 року №5173/0406 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд скасувати його, як таке, що винесено протиправно та необґрунтовано.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (з наступними змінами та доповненнями в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі - ПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 3 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16 липня 1999 року № 996-XIV бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, грунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Відповідно до ч.. 1, 2 ст. 9 Закону України підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо). Первинні документи, створені автоматично в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови наявності накладеного електронного підпису чи печатки з дотриманням вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.

Відповідно до п. 198.2 ст. 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг. Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Датою збільшення податкового кредиту лізингоодержувача (орендаря) для операцій з фінансового лізингу (фінансової оренди) є дата фактичного отримання об`єкта фінансового лізингу (фінансової оренди) таким лізингоодержувачем (орендарем). Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами). Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.

Відповідно до п. 198.6 ст. 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних. Платники податку, які застосовують касовий метод податкового обліку, суми податку, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та не включені до податкового кредиту протягом періоду 365 календарних днів з дати складення таких податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних у зв`язку з відсутністю фактів списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, мають право на включення таких сум до податкового кредиту у звітному податковому періоді, в якому відбулося списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, але не пізніше ніж через 60 календарних днів з дати такого списання, надання інших видів компенсацій. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.

Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ«Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу Перехідні положення ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Таким чином, аналіз положень Податкового кодексу України свідчить про те, що з набранням чинності Закону України від 12.05.2022 № 2260-ІХ, врегульовано питання граничного строку реєстрації податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 року до 27.05.2022 року, а також звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію тих податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 року до 27.05.2022 року, за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року.

Відповідно до п. 200.1. п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу; б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Пунктом 201.10 ст. 201 визначено, що у разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Відповідно до п. 201.14, 201.15 ст. 201 платники податку зобов`язані вести окремий облік операцій з постачання та придбання товарів/послуг, які підлягають оподаткуванню, а також які не є об`єктами оподаткування та звільнені від оподаткування згідно з цим розділом. Зведені результати такого обліку відображаються в податкових деклараціях, форма яких встановлюється у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, 02.12.2021 року між ТОВ «Обрій» (Орендодавець) та ПАТ АБ «Південний» (Орендар) було укладено договір оренди частини приміщення №АО/Мк2-БП-01/07-21 від 01.07.2021 року, відповідно до умов якого Орендодавець передає, а Орендар приймає в оренду (строкове платне користування на умовах найму) частину нежитлового приміщення загальною площею 4,5 мІ розташовану за адресою: м. Одеса, вул. Макаренка, 2-А на визначений Договором строк. Відповідно до п. 3.1 за користування об`єктом Орендар сплачує Орендарю орендну плату в розмірі 5400, 00 грн., у тому числі ПДВ 900,00 грн. (а.с.-9-13).

Згідно акта приймання передачі від 01.07.2021 року, Орендодавець передав, а Орендар прийняв в строкове платне користування на умовах оренди об`єкт нерухомого майна частину нежитлового приміщення загальною площею 4,5 мІ розташовану за адресою: м. Одеса, вул. Макаренка, 2-А.

На підставі вказаного договору ТОВ «Обрій» зареєстрував податкові накладні №19 від 31.01.2022 року та №48 від 31.01.2022 року.

Відповідно до квитанції №1 податкові накладні №19 та №48 були доставлені до центрального рівня Державної податкової служби України 14.02.2022 року.

В подальшому сторонами було складено додаткову угоду №1 від 02.12.2021 року до договору оренди частини приміщення №АО/Мк2-БП-01/07-21 від 01.07.2021 року відповідно до якого, сторони прийшли дол. Взаємної згоди про дострокове припинення дії (розірвання) договору оренди частини приміщення №АО/Мк2-БП-01/07-21 від 01.07.2021 року.(а.с-15)

На підставі вказаної додаткової угоди сторонами було підписано 31.12.2021 року акт приймання-передачі(повернення) до додаткової угоди №1 від 02.12.2021 року до договору оренди частини приміщення №АО/Мк2-БП-01/07-21 від 01.07.2021 року, відповідно до якого, Орендар передав (повернув), а Орендодавець прийняв об`єкт нерухомого майна частину нежитлового приміщення загальною площею 4,5 мІ розташовану за адресою: м. Одеса, вул. Макаренка, 2-А.(а.с-16).

Як зазначає представник позивача в адміністративному позові, податкові накладні №19 та 48 від 31.01.2022 року були зареєстровані помилково, та помилку було виявлено позивачем лише на прикінці лютого 2022 року.

В подальшому позивачем 15.07.2022 року було зареєстровано в ЄРПН Розрахунок корегування кількісних і вартісних показників №4 до податкової накладної №19 від 31.01.2022 року та №3 до податкової накладної №48 від 31.01.2022 року. Позивач зазначає, що раніше здійснити дії по реєстрації вказаних розрахунків корегування кількісних і вартісних показників у нього не було можливості у зв`язку з збройною агресією російської федерації, однак у відповідності до

Як вже зазначалася вище, звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022 (тобто, до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.

Отже, враховуючи те, що позивачем самостійно було виявлено помилку на прикінці лютого 2022 року та зареєстровано відповідні корегування до 15.07.2022 року ( в межах строку передбаченого Законом Закону №2260-ІХ) суд вважає, що у даному випадку позивачем не порушено вимог ПК України та Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ від 28.01.2026 року №21.

Разом з чим, як вбачається з матеріалів справи, камеральна перевірка податковим органом була проведена 24.06.2022 року, тобто до подання з боку позивача корегування.

Однак, після отримання вказаного акту перевірки позивачем до податкового органу були направленні заперечення з обґрунтуваннями виправлення помилки під час реєстрації накладних, які в свою чергу були залишенні без розгляду, у зв`язку з пропуском строку на відповідне оскарження акту перевірки.

Як зазначає в адміністративному позові позивач, акт перевірки ними було отримано 21.01.2022 року, разом з чим, як вбачається з відповіді Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2022 року №4883/КПР/15-32-04-06-06, податковий орган наголошує, що акт перевірки позивачем було отримано 08.07.2022 року, що підтверджується податковим повідомленням рішенням. Судом ухвалою від 13.02.2023 року було витребувано у відповідача Головного управління ДПС в Одеській області належним чином завірені копії матеріалів, що стали підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення рішення, однак окрім відзиву на адміністративний позов будь яких інших доказів, у тому числі повідомлення про вручення позивачу акту перевірки, до суду надано не було.

Суд вважає за необхідне наголосити, що у справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - ч.2 ст.77 КАС України.

Спірне рішення податкового органу було прийняте 23.08.2022 року, при цьому заперечення проти акту перевірки до податкового органу надійшли 19.08.2022 року, тобто в даному випадку заперечення позивача на акт перевірки не були враховані податковим органом при прийнятті спірного рішення.

Відповідно до вимог пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та/або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності (абзац другий пункту 44.7 статті 44).

У разі якщо надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу після завершення перевірки або у разі надання таких документів відповідно до абзацу другого цього пункту, контролюючий орган має право не приймати рішення за результатами проведеної перевірки та призначити позапланову документальну перевірку такого платника податків (абзац четвертий пункту 44.7 статті 44).

Таким чином у разі якщо до закінчення перевірки або протягом десяти робочих днів з дня отримання акта перевірки платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Проте у разі, якщо платник надав до контролюючого органу документи після закінчення перевірки та до прийняття рішення за результатами такої перевірки такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення (податкового повідомлення - рішення). Крім того, контролюючий орган має право не приймати рішення за результатами проведеної перевірки та призначити позапланову документальну перевірку такого платника податків.

Отже, на думку суду, відповідач при прийняті спірного рішення повинен був врахувати заперечення позивача на акт перевірки, а також врахувати, що позивачем 15.07.2022 року було зареєстровано в ЄДРН розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №4 та №3 до податкових накладних №19, №48 від 31.01.2022 року в межах строків передбачених Законом України №2260.

З урахуванням викладеного суд вважає позовні вимоги ТОВ «Обрій» обґрунтованими та такими, що підтягаються задоволень.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Зазначене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у п. 110 рішення від 23.07.2002 р. у справі Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції Суд визначив, що…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 242 КАСУ, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі РуїсТоріха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

За подання даного адміністративного позову з вимогою майнового характеру позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Разом з тим, відповідно до інформації про дату прийняття поштового відправлення в накладній №2816, адміністративний позов подано 27.12.2022 року.

Таким чином, слід стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Сума в розмірі 203,00 грн є надміру сплаченою, яка повертається за заявою відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. ст. 9, 72-73, 77, 90, 242, 245, 255, 295 КАС України суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій» до Головного управління ДПС в Одеській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Південний» про скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 23.08.2023 №5173/0406.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій» (, адреса:65007, Одеська область, м. Одеса, вул. Болгарська, буд. 1) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166, адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5) суму сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн. 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Обрій» (, адреса:65007, Одеська область, м. Одеса, вул. Болгарська, буд. 1)

Відповідач: Головне управління ДПС в Одеській області (6, 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5);

Третя особа: Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «ПІВДЕННИЙ» (, 65059, м. Одеса, вул. Краснова, 6/1)

Суддя П.П. Марин