Справа № 420/31940/23
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 листопада 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Стефанов С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 20 листопада 2023 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління поліції в Одеській області, в якому позивач просить:

- визнати поважною причину пропуску строку звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів від 11 січня 2023 року № 69 та від 17.01.2023 року № 41о/с, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу;

- визнати протиправним та скасувати п. 1 Наказу ГУНП в Одеській області від 11 січня 2023 року № 69 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб БПОП ГУНП в Одеській області» в частині застосування до лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Одеській області від 17.01.2023 року № 41о/с «По особовому складу» в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Одеській області зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № І роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Одеській області з 18.01.2023 року;

- стягнути з ГУНП в Одеській області на користь ОСОБА_1 суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 18.01.2023 року по дату набрання чинності рішення про поновлення на посаді з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

Разом із позовом позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Згідно ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Доказами, які свідчать про день, коли особа дізналася про порушення своїх прав, є розписка про одержання/ознайомлення рішення, докази відправки та отримання кореспонденції, довідки, складені особами, у випадках, передбачених законом тощо.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому повинна слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом оскарження у даній справі є наказ №69 від 11.01.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб БПОП ГУНП в Одеській області» в частині та наказ № 41 о/с від 11 січня 2023 року «По особовому складу» в частині.

Враховуючи, що з вказаними вимогами позивач звернувся до суду у 20.11.2023 року, строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України є пропущеним.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом із позовом надано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що 17.02.2023 року ОСОБА_1 вперше подав позовну заяву до Головного управління Національної поліції в Одеській з метою оскарження Наказів від 11 січня 2023 року № 69 та від 17.01.2023 року № 41о/с. Проте, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року у справі № 420/3299/23 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної

поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду та не зазначення об`єктивних обставин, що перешкоджали позивачу скористатися правом на звернення до адміністративного суду у встановлений законом строк.

Позивач повідомляє, що з 21.01.2023 року по 15.02.2023 року він здійснював супровід благодійної допомоги до БФ «Єдина родина» для передачі воїнам ЗСУ на Херсонському, Запорізькому та Донецькому напрямку, що підтверджується Супроводжувальним Листом БФ «Єдина Родина», копію якого додано, у зв`язку з чим не зміг вчасно звернутися до суду для захисту своїх прав та інтересів у правовідносинах, що є предметом позовної заяви.

Розглянувши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року у справі № 420/3299/23 задоволено клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області від 06.04.2023 р. про залишення позову без розгляду. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - залишено без розгляду.

Так, зокрема, в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року у справі № 420/3299/23 зазначено: «…Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

… У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в подібних правовідносинах у постанові 08 лютого 2023 року справа № 120/7567/22, адміністративне провадження № К/990/36381/22.

Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це підтверджений належними та допустимими доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Представник позивача та позивач у підготовчому засіданні підтвердили, що 20 січня 2023 року супровідним листом ГУ НП в Одеській області позивачем був отриманий наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 17 січня 2023 року № 41 о/с, а до суду позивач звернувся 17 лютого 2023 року.

Відтак, після відкриття провадження у справі судом встановлено, а сторонами не заперечувалось, що з вказаними вимогами позивач звернувся з пропуском 15-денного строку з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.».

При цьому, як вбачається із зазначеної ухвали, в якості поважності причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача посилався виключно на запровадження воєнного стану в Україні, як поважною та самостійною причиною для поновлення процесуального строку для оскарження спірного наказу, яку суд визнав необґрунтованою.

При розгляді судом питання про залишення позову без розгляду позивач не повідомив на той момент суд, щодо обставин здійснення ним у період з 21.01.2023 року по 15.02.2023 року супровіду благодійної допомоги до БФ «Єдина родина» для передачі воїнам ЗСУ на Херсонському, Запорізькому та Донецькому напрямку, яка є на його думку поважною причину пропуску строку звернення до суду, що сприймається судом критично.

При цьому ухвала Одеським окружним адміністративним судом про залишення позову без розгляду у справі № 420/3299/23винесена судом 26 червня 2023 року, проте повторно позивач звернувся до суду з даним позовом лише 20 листопада 2023 року, тобто через значно великий проміжок часу, що також оцінується судом критично.

У постанові від 10.11.2022 року у справі № 990/115/22 Велика Палата Верховного Суду вказала, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Відповідно до Закону України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Згідно Рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, прийнятих Радою суддів України від 02.03.2022, судам рекомендовано продовжити процесуальні строки до закінчення воєнного стану в Україні.

Проте в подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався та триває на даний час. Водночас продовження процесуальних строків до його закінчення спричинить порушення стабільності суспільних відносин.

Суд зазначає, що, незважаючи на воєнний стан, безліч поштових відділень працювали безперебійно. Одеський окружний адміністративний суд не припиняв виконувати свої повноваження.

А відтак, суд зауважує, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що строк звернення до суду пропущений з причин, які виникли з волі позивача, а, отже, не є поважними.

Жодних належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, позивачем не надано та судом не знайдено.

Відповідно до ч.1, 2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, враховуючи факт пропуску позивачем місячного строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, та факт того, що підстави, які вказані позивачем у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, визнані судом неповажними, позивачу необхідно вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду (у разі їх наявності) та надати належні докази.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, в порушення вимог вищезазначеної норми, представником позивача в адміністративному позові не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, що є підставою для залишення позову без руху.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 жовтня 2023 року по справі №640/33154/20, провадження № К/990/19287/23.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачу 10-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Повідомити адвокату про його обов`язок зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 КАС України та зазначити про це у позовній заяві.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Стефанов