Справа № 752/21107/23
Суддя: Кордюкова Ж. І.
Дата ухвалення: 2023-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/752/304/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

21 листопада 2023 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпеки на транспорті, третя особа Крижопільський відділ державної виконавчої служби у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною, скасування постанови про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, та закриття провадження у справах про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовною заявою до Державної служби України з питань безпеки на транспорті, третя особа Крижопільський відділ державної виконавчої служби у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною, скасування постанови про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, та закриття провадження у справах про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 13.10.2023 вказана позовна заява була залишена без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст. 160, 161 КАС України, та наданий позивачу 10-денний строк на усунення недоліків.

Зазначена копія ухвали суду отримана 07.11.2023 позивачем ОСОБА_1 , що підтверджується відомостями із веб-сайту «Укрпошта» щодо вручення поштового відправлення.

На виконання вищевказаної ухвали представник позивача адвокат Коверга Г.В. надала до суду клопотання про продовження строку для усунення недоліків позову, в якому просила продовжити вказаний строк та надати відомості щодо оскаржуваної постанови.

Вказане клопотання представник позивача направила на електронну пошту суду. Вона уклала з позивачем 16.11.2023 договір про надання правової допомоги. Продовження встановленого ухвалою суду строку представник позивача обґрунтувала необхідністю уточнення відомостей про оскаржувану постанову, оскільки позивачем було подано 09.10.2023 одночасно до суду 2 позовні заяви до відповідача про оскарження різних постанов (справа №752/21107/23 та справа №752/21111/23). Із змісту ухвал суду по вказаним справам неможливо визначити серію і номер оскаржуваних постанов, у зв`язку з чим позивач не має можливості визначити відповідність позовних заяв цим постановам. Позивач 02.10.2023 оплатила судовий збір за вказаними позовними заявами, що підтверджується копіями дублікатів квитанцій.

Відповідно до ч. 2, 5, 6 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Згідно з ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно з ч. 6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Положеннями ч. 7, 8 ст. 44 КАС України передбачено, що документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про ЄСІТС.

За правилами абзацу другого частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Як передбачено в ч. 2 ст. 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вища рада правосуддя оприлюднила оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до п. 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

05.10.2021 є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку (30 днів із дня опублікування оголошення Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» оголошення про створення та забезпечення функціонування вказаних підсистем (модулів) ЄСІТС).

Відповідно до п. 8 Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи-підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи (пункт 11 Положення про ЄСІТС).

Отже, надсилання процесуальних документів до суду, зокрема до Голосіївського районного суду міста Києва, в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему Електронний кабінет.

Аналогічний висновок, викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №9901/335/20, від 03.06.2021 у справі №9901/82/21 від 01.07.2021 у справі №9901/76/21, від 08.07.2021 у справі №9901/75/21.

Водночас, у постанові від 13.09.2023 по справі №204/2321/22 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що наведений правовий висновок не стосується адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Таким чином, процесуальні документи були направлені представником позивача адвокатом Ковергою Г.В. на електронну пошту суду, тобто використано спосіб звернення до суду, який не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Отже, формування клопотання у підсистемі «Електронний суд» не здійснено, а докази перевірки електронного цифрового підпису із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на вказане клопотання з використанням підсистеми «Електронний суд», відсутні.

При цьому, представник позивача адвокат Коверга Г.В. на виконання положень ч. 6 ст. 18 КАС України була зобов`язана звернутися до суду із відповідним клопотанням за допомогою модуля ЄСІТС «Електронний суд». Будь-яких доводів та доказів об`єктивної неможливості подання представником позивача клопотання із використанням систем ЄСІТС нею не зазначено.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 на виконання вищевказаної ухвали не надала до суду відповідні документи, які були зазначені в ухвалі суду від 13.10.2023, а саме: належним чином завірених копій всіх документів, що додаються до позовної заяви (на копіях документів вказати дату, підпис, прізвище та ініціали особи, яка засвідчила копії документів, із зазначенням напису «згідно з оригіналом») у 3 екземплярах; та належним чином оформленого документу, що підтверджує оплату судового збору за подання до суду позовної заяви у сумі 536,80 грн.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 на виконання вищевказаної ухвали до суду не було надано відповідні документи, встановлені ухвалою суду, а її представником адвокатом Коверга Г.В. направлено клопотання на електронну пошту суду, тобто використано спосіб звернення до суду, який не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 167 КАС України суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За таких обставин, оскільки позивач ОСОБА_1 відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконала у повному обсязі вимоги, визначені статтями чинного КАС України, то позовну заяву ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпеки на транспорті, третя особа Крижопільський відділ державної виконавчої служби у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною, скасування постанови про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, та закриття провадження у справах про адміністративне правопорушення, слід вважати неподаною і повернути позивачу.

Водночас на виконання положень абз. 2 ч. 2 ст. 167 КАС України суд вважає за необхідне повернути без розгляду адвокату Ковергі Ганні Володимирівні клопотання про продовження строку для усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 169, 241-243, 248, 256, 292-295 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути без розгляду адвокату Ковергі Ганні Володимирівні клопотання про продовження строку для усунення недоліків позову.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпеки на транспорті, третя особа Крижопільський відділ державної виконавчої служби у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною, скасування постанови про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, та закриття провадження у справах про адміністративне правопорушення, вважати неподаною і повернути позивачу разом із доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду після усунення умов, що були підставою для її повернення, в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова