Справа № 440/2108/23
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 листопада 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/2108/23

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Петрова Л.М., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області, ГУНП в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області, ГУНП в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу, а саме просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 4 висновку проведення службового розслідування за фактом щодо можливого неправомірного використання інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України працівниками відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 13.02.2023, який затверджений 13.02.2023 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Максимом Бодаком,

- визнати протиправними та скасувати пункти 2, 3 наказу від 17.02.2023 №9 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частинах, які стосуються притягнення старшого інспектора - чергового чергової частини ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Ухвалою суду від 07.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі 440/2108/23, призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши вимоги позивача в частині визнання протиправним та скасування пункту 4 висновку проведення службового розслідування за фактом щодо можливого неправомірного використання інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України працівниками відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 13.02.2023, який затверджений 13.02.2023 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Максимом Бодаком, суд дійшов наступного висновку.

Розглянувши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України закріплено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною першою статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим і відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Спір набуває ознак публічно-правового за умов здійснення органом публічної влади та/або його посадовими особами в цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність суб`єкта владних повноважень із виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Водночас право на звернення до суду не є абсолютним, а здійснюється на підставах і в порядку, установлених законом. Кожний із процесуальних кодексів установлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур, та осіб, котрі можуть ініціювати їхнє вирішення. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу, що не є порушенням прав на справедливий судовий розгляд та ефективний засіб юридичного захисту, гарантованих статтями 6 та 13 Конвенції про захист прав особи й основоположних свобод (далі - Конвенція).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене в статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви №17160/06 та №35548/06; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 08 квітня 2010 року в справі «Меньшакова проти України», заява №377/02).

Отже, з метою належного звернення за судовим захистом особа на момент звернення до суду повинна обґрунтувати існування його порушеного права або законного інтересу.

Предметом позову у цій справі, серед іншого є визнання протиправним та скасування пункту 4 висновку проведення службового розслідування за фактом щодо можливого неправомірного використання інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України працівниками відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 13.02.2023, який затверджений 13.02.2023 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Максимом Бодаком.

Суд зазначає, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Згідно зі статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Також відповідно до пункту 7 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.

Водночас обов`язковою ознакою рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Таким чином, правова природа спірного висновку службового розслідування унеможливлює здійснення судового розгляду вимог про визнання протиправним і скасування висновку за результатами службового розслідування.

З огляду на те, що висновок службового розслідування не створює безпосередньо для позивача жодних юридичних прав та/чи обов`язків, суд вважає, що спір щодо його оскарження не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд зазначає, що поняття "спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в ширшому значенні, тобто воно стосується як спорів, що не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 10.09.2019 у справі №826/13810/16, від 10.02.2021 у справі №640/9600/20.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, правові висновки, викладені у вищевказаних постановах Верховного Суду, підлягають обов`язковому врахуванню у спірних правовідносинах.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі у частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування пункту 4 висновку проведення службового розслідування за фактом щодо можливого неправомірного використання інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України працівниками відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 13.02.2023, який затверджений 13.02.2023 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Максимом Бодаком.

Згідно з частиною другою статті 239 Кодексу адміністративного судочинства України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Керуючись статтями 238, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі №440/2108/23 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування пункту 4 висновку проведення службового розслідування за фактом щодо можливого неправомірного використання інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України працівниками відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 13.02.2023, який затверджений 13.02.2023 т.в.о. начальника Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковником поліції Максимом Бодаком.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали до Другого апеляційного адміністративного суду, в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.М. Петрова