Справа № 320/28489/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2023 року Справа №320/28489/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІСТЕР ГРУП" до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "ОЛІСТЕР ГРУП" (далі позивач, ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП», товариство, підприємство) із позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач-1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (далі відповідач -2, ДПС України), у якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 65537 від 05.04.2023 Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІСТЕР ГРУП" () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві виключити ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України: № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 203 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 204 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 205 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 206 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 207 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 208 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 209 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 210 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 211 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №212 від 20.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 213 від 21.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 214 від 21.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 215 від 22.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 216 від 23.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 217 від 24.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 218 від 27.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 219 від 28.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 220 від 28.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 221 від 29.03.2023 року; № від 11.04.2023 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 222 від 31.03.2023 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; № 205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; № 212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; № 219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року, датою їх фактичного отримання.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач вказує про те, що товариство здійснюючи свою господарську діяльність, а саме транспортні послуги, на протязі з листопаду 2022 року по лютий 2023 року було придбано дизельне паливо та бензин на автозаправочних станціях, які належать ТОВ «Нордгаз», в підтвердження чого отримано чеки на пальне. В подальшому ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» надало реєстри чеків ТОВ «Нордгаз» для реєстрації зведеної податкової накладної на отоварене паливо через заправні станції вказаного підприємства. На виконання умов Договору № 26/07/21-1 від 26.07.2021, укладеного ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» (Виконавець) з ПП БЕЛЕС ТРАНС (Замовник) про надання послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжміському та міжнародному сполученні, товариством надавався комплекс транспортно-експедиторських послуг по організації перевезень вантажів Замовника по території України та іншим країнам. В межах даного договору ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» було надано транспортні послуги, що підтверджується актами надання послуг № 184 від 30.07.2021р., № 650 від 31.10.2021р., № 651 від 31.10.2021р., № 652 від 31.10.2021р., № 707 від 01.11.2021р., № 708 від 04.11.2021р., № 709 від 12.11.2021р., № 760 від 16.11.2021р., № 762 від 19.11.2021р., № 763 від 24.11.2021р„ № 866 від 01.12.2021р., № 867 від 02.12.2021р„ № 868 від 06.12.2021р., № 869 від 08.12.2021р., № 870 від 10.12.2021р., № 8701від 15.12.2021р. Розрахунки між сторонами було проведено відповідно до чинного законодавства на розрахунковий рахунок підприємства. На підставі вказаних первинних бухгалтерських документів було зареєстровано податкові накладні № 837 від 15.12.2021; № 836 від 10.12.2021; № 835 від 08.12.2021; № 834 від 06.12.2021; № 833 від 02.12.2021; № 832 від 01.12.2021; № 745 від 24.11.2021; № 744 від 19.11.2021; № 746 від 16.11.2021; № 670 від 12.11.2021; № 669 від 04.11.2021; № 668 від 01.11.2021; № 620 від 31.10.2021; № 621 від 31.10.2021; № 622 від 31.10.2021; № 187 від 30.07.2021.

Позивач зауважив, що при укладенні договорів сторонами було досягнуто усіх істотних умов, укладені договори повністю узгоджуються, є логічними та відповідають видам діяльності, якими займаються ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» та контрагенти, договори є чинними, ніким не скасовані, а їх виконання підтверджується належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, що знаходяться в матеріалах справи. Вищевказані документи розкривають зміст господарських операцій, підтверджують рух активів підприємства, зміни у власному капіталі підприємства та отримання ним реального результату в процесі господарської діяльності, здійснені господарські операції відповідають діловій меті діяльності підприємства, оскільки сприяли отриманню прибутку підприємства із подальшою сплатою податків до бюджету, та проведені у рамках статутної діяльності нашого підприємства та додав, що на момент здійснення спірних господарських операцій ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» та контрагенти позивача були належним чином зареєстровані як юридичні особи та платники податку на додану вартість, установчі документи недійсними в судовому поряду не визнавались.

ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» вважає, що дані податкового обліку сформовані товариством правомірні та свідчать про відсутність ризикових операцій.

Позивач, вказуючи на висновки викладені в постанові Верховного Суду від 23.04.2019 по справі № 826/22370/15, постанові Верховного Суду від 02.10.2018 по справі № 808/2524/17, постанові Верховного Суду від 23.06.2021 по справі № 160/3364/19, вважає, необґрунтованим посилання контролюючого органу на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно ризиковості платника податків, оскільки норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту/витрат, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків у вигляді позбавлення права на формування валових витрат за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Товариство зазначає, що моніторинг не передбачає здійснення фіскальним органом оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника, оскільки таке підлягає дослідженню контролюючим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов`язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Відповідно, та враховуючи позицію Верховного Суду викладену в постанові від 29.03.2019 у справі №808/3412/16 позивач вважає, що інформація контролюючого органу носить виключно інформативний характер та сформована фактично без дослідження первинних документів податкового обліку, а тому не є належним доказом в розумінні процесуального Закону. У зв`язку з вищевикладеним така інформація не може бути підставою для віднесення ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» до переліку підприємств, які відповідають критеріям ризиковості.

Спірне рішення № 65537 від 05.04.2023 Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІСТЕР ГРУП" () критеріям ризиковості платника податку, позивач вважає протиправним та просить суд скасувати. Враховуючи положення Порядку 1165, висновки викладені в постановах Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20, від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, в рішенні Комісія має зазначити джерела отримання податкової інформації, зміст податкової інформації та висновки комісії про ризиковість конкретної господарської операції, які ґрунтуються на аналізі матеріалів щодо конкретної господарської операції та загальної інформації про платника податку, наявної в ДПС. При цьому, в оскаржуваному рішенні відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, відсутня позначка у колонці «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ... р. №». Також, відповідачем, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретну ризикову операцію та/або податкову накладну платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Позивач додає, що оскаржуване рішення порушує права та інтереси позивача з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.

ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» вважає, що у даному випадку позовна вимога щодо зобов`язання Головного управління ДПС у місті Києві виключити ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, не є втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, а є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Спірні у справі рішення контролюючого органу № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року; № від 11.04.2023 року, якими відмовлено у реєстрації перелічених податкових накладних, позивач вважає протиправними та просить скасувати, оскільки такі порушують права та інтереси товариства, позивачем не порушено положень Податкового та іншого законодавства, що визначає підстави для формування та подання податкових накладних для реєстрації в ЄРПН, зауважує, що такі протиправні дії та рішення контролюючого органу перешкоджають здійсненню нормальної господарської діяльності ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» з огляду на те, що всі податкові накладні, що реєструє в ЄРПН, позивача автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій, виникає необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних, а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами.

Позивач просить суд також в порядку ст. 382 КАС України зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві подати до суду в тридцятиденний строк з дня набрання законної сили рішення суду у звіт про його виконання.

25.08.2023, ухвалою суду дана позовна заява була відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України залишена без руху у зв`язку із невідповідністю останньої ч. 3 ст. 161 КАС України та визначено позивачу порядок та строк усунення недоліків позовної заяви.

04.09.2023 позивачем недоліки позовної заяви повністю усунуто.

12.09.2023, ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

28.05.2023 судом отримано відзив від відповідача-2 ДПС України, в якому останній вказав про безпідставність позовних вимог позивача. Щодо заявленої вимоги позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні податкові накладні є дисцкреційними повноваження контролюючого органу, згідно пункту 20 Порядку № 1246, у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. Виходячи зі змісту вказаної норми, відповідач-1 наголошує, що контролюючий орган зобов`язаний провести повторну перевірку всіх документів, визначених пунктом 12 цього Порядку, у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили. Відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкових накладних № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року зупинена. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстраційні номери № , № , №, № , №, № , № , №, № , № , №, № , №, № , № , № , №, №, № ; № зазначені у позовних вимогах - це реєстраційні номери квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, які не підлягають оскарженню.

Зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року відповідач-2 вважає передчасним та неправомірним, погоджується із позицією ГУ ДПС у м. Києві, в задоволені позову просить суд відмовити.

28.09.2023 судом отримано відзив від відповідача 1 ГУ ДПС у м. Києві , в якому останній вказує на безпідставність заявлених позивачем позовних вимог, оскільки за результатами розгляду поданих платником податків документів та пояснень, комісією регіонального рівня, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення №65537 від 05.04.2023 про визнання ТОВ «ОЛ1СТЕР ГРУП» як платника податків, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків через придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання, накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності, постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Відповідач-1 наголошує, що пунктом 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядку №1165) встановлено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Враховуючи критерії ризиковості п. 8 визначає - У контролюючих органах наявна податкова інформація яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції- зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування, Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Відповідно, відповідач-1 вважає, що з огляду на всі вищенаведені обставини у їх сукупності, контролюючим органом було правомірно прийнято рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника № 65537 від 05.04.2023, а тому вказане спірне рішення не підлягає скасуванню.

Щодо вимоги позивача про визнання протиправними та скасування рішень про відмову у реєстрації податкових накладних та зобов`язання зареєструвати податкові накладні зазначив про те, що рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкових накладних не прийнято. Відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкових накладних № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року зупинена. Враховуючи положення п. 201.16 ст. 201 ПК України, п. 4, п. 5, п. 10, п. 11 Порядку № 1165, п. 5, п. 6 Наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 12.12.2019 року №520, позивачу було запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позовні вимоги в зазначених межах є передчасними та неправомірними.

Реєстраційні номери № , № , №, № , №, № , № , №, № , № , №, № , №, № , № , № , №, №, № ; № зазначені у позовних вимогах - це реєстраційні номери квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, які не підлягають оскарженню.

ГУ ДПС у м. Києві просить суд відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, встановивши позиції сторін по справі, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІСТЕР ГРУП» зареєстроване в Єдиному реєстрі юридичних та фізичних осіб-підприємців 01.06.2018 року.

Підприємство перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у м. Києві, ДПІ у Печерському районі (Печерський район м. Києва) з 06.11.2017 року та є платником податку на додану вартість з 01.12.2017, , індивідуальний податковий номер платника податку на додану вартість 66.

Директором підприємства є Дзюк Володимир Олександрович з 28.12.2021, що підтверджується наказом № 23/12 від 23.12.2021 року.

Підприємство має штат працівників: в кількості 2 працівника (директор та менеджер зі збуту). Заробітна плата виплачується своєчасно та в повному обсязі, з фонду оплати щомісячно перераховуються єдиний соціальний внесок та податок з доходів фізичних осіб.

Основним видом діяльності є: 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 82.92 Пакування; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 49.20 Вантажний залізничний транспорт; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.10 Складське господарство; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» використовує офісне приміщення за адресою: м. Київ, вул. Соловцова Миколи, 6.2. офіс 38/1 та має відкритий банківський рахунок в Акціонерному Банку «Південний».

«ОЛІСТЕР ГРУП» здійснюючи свою господарську діяльність, а саме транспортні послуги, на протязі з листопаду 2022 року по лютий 2023 року було придбано дизельне паливо та бензин на автозаправочних станціях, які належать ТОВ «Нордгаз», в підтвердження чого отримано чеки на пальне.

В подальшому ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» надало реєстри чеків ТОВ «Нордгаз» для реєстрації зведеної податкової накладної на отоварене паливо через заправні станції вказаного підприємства, а саме реєстр від 18.11.2022 № 18/11/1; від 18.11.2022 № 18/11/2; від 19.11.2022 № 19/11/2; від 21.11.2022 № 21/11/2; від 22.11.2022 № 22/11/1; від 22.11.2022 № 22/11/2; від 23.11.2022 № 23/11/2; від 24.11.2022 № 24/11/2; від 25.11.2022 № 25/11/1; від 25.11.2022 № 25/11/2; від 26.11.2022 № 26/11/2; від 28.11.2022 № 28/11/1; від 29.11.2022 № 28/11/2; від 30.11.2022 № 30/11/2; від 02.12.2022 № 02/12/1; від 04.12.2022 № 04/12/1; від 06.12.2022 № 06/12/1; від 08.12.2022 № 08/12/1; від 09.12.2022 № 09/12/1; від 11.12.2022 № 11/12/1; відІЗ.12.2022 № 13/12/1; від 15.12.2022 № 15/12/1; від 02.01.2023 № 02/01/1; від 03.01.2023 № 03/01/1; від 03.01.2023 № 03/01/2; від 04.01.2023 № 04/01/1; від 05.01.2023 № 05/01/1; від 06.01.2023 № 06/01/1; від 06.01.2023 № 06/01/2; від 08.01.2023 № 08/01/1; від 09.01.2023 № 09/01/1; від 10.01.2023 № 10/01/1; від 10.01.2023 № 10/01/2; від 12.01.2023 № 12/01/1; від 13.01.2023 № 13/01/1; від 13.01.2023 № 13/01/2; від 14.01.2023№ 14/01/1; від 14.01.2023 № 14/01/1; від 15.01.2023 № 15/01/1; від 02.02.2023 № 02/02/1; від 02.02.2023 № 02/02/2; від 04.02.2023 № 04/02/1; від 04.02.2023 № 04/02/2; від 06.02.2023 № 06/02/1; від 08.02.2023 № 08/02/1; від 08.02.2023 № 08/02/2; від 10.02.2023 № 10/02/1; від 11.02.2023 № 11/02/1; від 13.02.2023 № 13/02/1; від 15.02.2023 № 15/02/1; на підставі яких було зареєстровано наступні податкові накладні№ 401 від 02.12.2022; № 403 від 04.12.2022; № 406 від 08.12.2022; №409 від 09.12.2022; № 411 від 11.12.2022; № 413 від 13.12.2022; № 415 від 15.12.2022; №578, від 03.01.2023; № 579 від 06.01.2023; № 580 від 10.01.2023; №581 від 13.01.2023; № 582 від 14.01.2023; № 583 від 03.01.2023; № 584 від 06.01.2023; №585 від 10.01.2023; № 586 від 12.01.2023; № 587 від 14.01.2023; № 588 від 15.01.2023; № 623 від 02.01.2023; № 624 від 04.01.2023; № 625 від 05.01.2023; № 626 від 08.01.2023; № 627 від 09.01.2023; № 628 від 13.01.2023; № 700 від 02.02.2023; №701 від 04.02.2023; №702 від 06.02.2023; № 703 від 08.02.2023; № 704 від 10.02.2023; № 705 від 11.02.2023; № 706 від 13.02.2023; № 707 від 15.02.2023; № 708 від 02.02.2023; № 709 від 04.02.2023; № 710 від 08.02.2023; № 892 від 18.11.2022; № 893 від 19.11.2022; № 894 від 21.11.2022; № 895 від 22.11.2022; № 896 від 23.11.2022; №897 від 24.11.2022; № 898 від 25.11.2022; № 899 від 26.11.2022; № 900 від 28.11.2022; № 901 від 29.11.2022; № 902 від 29.11.2022.

ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» було укладено Договір № 26/07/21-1 від 26.07.2021 відповідно до умов якого ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» (Виконавець) надає ПП «БЕЛЕС ТРАНС» (Замовник) комплекс транспортно-експедиторських послуг по організації перевезень вантажів Замовника по території України та іншим країнам.

Виконавець ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» зобов`язується, серед переліченого в Договорі, на підставі письмової домовленості (Заявка в довільній формі) по організації перевезення вантажу, направленої Замовником факсимільним зв`язком (електронною поштою), узгоджувати із Замовником перелік транспортно-експедиційних послуг з організації перевезення, маршрут та інші умови перевезення вантажу, розмір вартості перевезення, та вартість експедиторських послуг/винагороди Виконавця. Завчасно (не менш ніж за 12 годин до початку виконання послуг) письмово акцептувати Заявку Замовника на умовах, зазначених у Заявці, або відхилити її. З моменту письмового акцепту Заявка вважається прийнятої до виконання, і відмова від її виконання однієї зі Сторін служить підставою для пред`явлення штрафних санкцій (п. 3.1.1 Договору).

Виконавець зобов`язується організовувати транспортно-експедиторське обслуговування згідно Заявок Замовника, а саме організувати належним чином подачу транспортних засобів, пакування, пломбування вантажу відповідно до встановлених умов перевезення та маршрутів, а також організовувати надання інших послуг відповідно до заяви на умовах, найбільш вигідних для Замовника. Представляти інтереси Замовника у всіх питаннях, пов`язаних з реалізацією цього Договору (п. 3.1.2 Договору).

Відповідно, своєчасно організувати процес доставки вантажу до місця призначення в терміни і по маршрутах, зазначених Сторонами в Заявці по кожному окремому перевезенню. Якщо Виконавець не в змозі повністю або частково виконати погоджену Сторонами Заявку Замовника з незалежних від нього причин, то Виконавець зобов`язаний негайно інформувати Замовника про неможливість виконання Заявки. А саме, негайно інформувати Замовника про неможливість своєчасного надання транспортних засобів, їхній заміні, вимушених затримках на маршруті перевезення, аваріях та інших непередбачених обставинах (п. 3.1.16 Договору).

За п. 3.1.19 Договору Виконавець зобов`язується надати Замовнику по факту надання транспортно-експедиційних послуг, але не пізніше 5 днів з моменту їх виконання, акту приймання-передачі наданих послуг, рахунка на оплату за здійснення транспортно-експедиційного обслуговування, податкової накладної.

Замовник ПП «БЕЛЕС ТРАНС» зобов`язаний, серед визначеного, вчасно в порядку, передбаченому даним Договором, оплатити належну винагороду Виконавцю, суму перевезень, а також відшкодувати документально підтверджені, погоджені додаткові витрати, понесені Виконавець в інтересах Замовника з метою виконання даного Договору (п. 3.2.12 Договору).

Згідно розділу 4 Договору, ціни за даним Договором установлені в національній валюті. Форма розрахунків безготівкова, шляхом банківського перерахування на поточний рахунок Виконавця, вказаний в реквізитах цього Договору.

Загальна сума Договору дорівнює вартості всіх наданих послуг за весь час дії Договору згідно Актів приймання-передачі наданих послуг.

Розмір узгодженої ціни транспортного-експедиційного обслуговування в залежності від маршруту на відповідний період визначається на підставі поквартальної комерційної пропозиції Виконавця, яка є невід`ємним Додатком до цього Договору.

Ціни, що відповідають конкретному перевезенню (групі однотипних перевезень) узгоджуються додатково перед кожним перевезенням (групою перевезень).

Ціни є договірними і визначається винятково виходячи з конкретної ситуації на транспортному ринку в межах величин діючої комерційної пропозиції Виконавця. Ціна транспортно-експедиційного обслуговування складається з відшкодувань Виконавця витрат, пов`язаних із виконанням його обов`язків за цим Договором, та вартості послуг Виконавця/експедиційних послуг за надані послуги.

Вартість послуг, порядок і строк їх оплати погоджується Сторонами в Заявці, що направляється Виконавцю перед початком організації конкретних перевезеннь (групою однотипних перевезень). Оплата здійснюється на підставі виставлених рахунків після надання послуг. Акт приймання-передачі наданих послуг складається відповідно до факту їх надання. Акт приймання-передачі наданих послуг є невід`ємною частиною даного Договору.

Оплата наданих послуг здійснюється протягом десяти банківських днів з моменту отримання Замовником Акту приймання-передачі наданих послуг.

Моментом оплати вважається дата зарахування коштів на рахунок Виконавця.

Згідно п. 10.1 Договір чинний з моменту підписання Сторонами та діє до 31.12.2021, із правом пролонгації такого на кожний наступний рік, з 01 січня по 31 грудня включно. В частині взаєморозрахунків до повного їх виконання Сторонами. Договір підписаний та скріплений печатками.

В межах даного Договору ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» було надано транспортні послуги, що підтверджується актами надання послуг № 184 від 30.07.2021р., № 650 від 31.10.2021р., № 651 від 31.10.2021р., № 652 від 31.10.2021р., № 707 від 01.11.2021р., № 708 від 04.11.2021р., № 709 від 12.11.2021р., № 760 від 16.11.2021р., № 762 від 19.11.2021р., № 763 від 24.11.2021р„ № 866 від 01.12.2021р., № 867 від 02.12.2021р„ № 868 від 06.12.2021р., № 869 від 08.12.2021р., № 870 від 10.12.2021р., № 8701від 15.12.2021р.

Розрахунки між сторонами проведено відповідно до чинного законодавства на розрахунковий рахунок підприємства, за наслідками виставлених рахунків: №1404 від 01.12.2021; № 1309 від 16.11.2021; №1266 від 01.11.2021; №1212 від 31.10.2021; №762 від 30.07.2021.

На підставі вказаних первинних бухгалтерських документів було зареєстровано наступні податкові накладні - № 837 від 15.12.2021; № 836 від 10.12.2021; № 835 від 08.12.2021; № 834 від 06.12.2021; № 833 від 02.12.2021; № 832 від 01.12.2021; № 745 від 24.11.2021; № 744 від 19.11.2021; № 746 від 16.11.2021; № 670 від 12.11.2021; № 669 від 04.11.2021; № 668 від 01.11.2021; № 620 від 31.10.2021; № 621 від 31.10.2021; № 622 від 31.10.2021; № 187 від 30.07.2021.

Відповідно до відомостей, які містяться в особовому кабінеті платника податків, відносно позивача, у відповідності до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, прийнято рішення від 05.04.2023 №65537, згідно з яким визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку п. 8 Критерії ризиковості платника податків. Підстава вказано: (Додаток 1 до Порядку №1165), та вказано про те, що виявлено обставини та або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Вказані коди податкової інформації: 02; 11; 12.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку взята за період з 01.01.2022 по 04.04.2023 по операціям із придбання, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , платник податків задіяний в ризиковій операції код 41174573 та за період з 01.01.2022 по 04.04.2023 з придбання, код згідно з ДКПП операції, визначеної як ризикова 52.29, платник податків задіяний в ризиковій операції код 37626129.

Підприємством були подані на реєстрацію до ЄРПН податкові накладні: № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року, але контролюючим органом зупинено реєстрацію податкових накладних, сформовано квитанції, які отримані платником податку.

Суд зазначає що вказані податкові накладні подані за наслідками вчинених господарських операцій з ТОВ "АЗИМУТ-ТРЕЙД" ().

Зокрема, контролюючим органом сформовано та надіслано квитанції: № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 203 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 204 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 205 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 206 від 16.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 207 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 208 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 209 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 210 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 211 від 17.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної №212 від 20.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 213 від 21.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 214 від 21.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 215 від 22.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 216 від 23.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 217 від 24.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 218 від 27.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 219 від 28.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 220 від 28.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 221 від 29.03.2023 року; № від 11.04.2023 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 222 від 31.03.2023 року.

В даних квитанціях зазначено підставу для зупинення реєстрації податкових накладних - Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної від 16.03.2023 №203 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомляємо: показник "D"=2.1252%, "Р"=1235428.49 Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отримавши квитанції, позивачем письмові пояснення та документи не були подані до контролюючого органу. Отримавши квитанції та рішення про відповідність платника критеріям ризиковості, звернулось до суду за захистом порушених прав та інтересів.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем вказаного рішення та квитанцій, позивач звернувся до суду з вимогами про визнання таких протиправними та їх скасування, зобов`язання вчинити певні дії, з приводу чого суд зазначає таке.

Предметом розгляду у даній справі є рішення від 05.04.2023 №65537 про відповідність платника податку на додану вартість п. 8 критеріям ризиковості платника податку, та квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних за реєстраційними номерами № , № , №, № , №, № , № , №, № , № , №, № , №, № , № , № , №, №, № ; № , у зв`язку з чим, судом підлягає перевірка по встановленню законності чи протиправності винесеного спірного рішення суб`єктом владних повноважень про відповідність платника податків критеріям ризиковості, на дотримання останнього вимогам ч.2 ст. 2 КАС України, наявності чи відсутності у позивача порушених прав та інтересів сформованими квитанціями про зупинення реєстрації податкових накладних в силу ст. ст. 2, 4, 5 КАСУ та норм діючого законодавства, із дотриманням судом принципів адміністративного судочинства, визначених частиною третьою вказаної статті кодексу.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Також, суд відмічає, що згідно положень п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно положень ст. 4 КАС України публічно-правовий спір це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Пункт 7 Порядку № 1165 визначає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п. 8 Порядку № 1165).

Системний аналіз норм вищевказаного Порядку №1165 свідчить, що для віднесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, у рішенні Комісія має зазначити джерела отримання податкової інформації, зміст податкової інформації та висновки комісії про ризиковість конкретної господарської операції, які ґрунтуються на аналізі матеріалів щодо конкретної господарської операції та загальної інформації про платника податку, наявної в ДПС.

Суд зазначає, що внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Як встановлено судом, комісією прийнято рішення від 05.04.2023 № 65537 від 05.04.2023 №65537, згідно з яким визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку п. 8 Критерії ризиковості платника податків. Підстава вказано: (Додаток 1 до Порядку №1165), та вказано про те, що виявлено обставини та або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Вказані коди податкової інформації: 02; 11; 12.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку взята за період з 01.01.2022 по 04.04.2023 по операціям із придбання, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , платник податків задіяний в ризиковій операції код 41174573 (ТОВ «НОРДГАЗ») та за період з 01.01.2022 по 04.04.2023 з придбання, код згідно з ДКПП операції, визначеної як ризикова 52.29, платник податків задіяний в ризиковій операції код 37626129 (ПП «БЕЛЕС ТРАНС»).

При цьому, виходячи з аналізу оскаржуваного рішення та наданих до матеріалів справи документів, суд зауважує, що будь-яких доказів на підтвердження отриманої інформації, виявлених обставин, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку обставин господарських операцій із вказаними контрагентами не наведено, та не обґрунтовано у зв`язку із чим застосовано коди, які впливають на відповідності підприємства п.8 Критеріїв ризиковості платника податків та на підставі чого здійснено їх застосування.

Окрім вказаного, з аналізу оскаржуваного рішення вбачається, що контролюючим органом в рядку щодо «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, натомість контролюючим органом лише наведено коди, періоди перевірки та коди СГ - контрагентів позивача, які здійснюють ризикову діяльність. Також, в рішенні відсутня позначка у колонці «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ... р. №».

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 по справі №140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, що узгоджується із позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі №340/1098/20.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, що узгоджується, серед врахованого, із правовою позицією Верховного Суду викладеної у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 та від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20.

Відповідно, в силу норм діючого законодавства, відповідачем-1 зазначено в спірному рішенні інформацію та підстави його прийняття та відповідач-1 не надав суду жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу його прийняття, що вимагається в силу ч. 2 ст. 77 КАС України

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 по справі №160/93/19, від 04.06.2020 по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскаржуване в межах даної справи рішення взагалі не містить суті та характеру отриманої податкової інформації, що стала підставою для прийняття останнього.

Відповідачами не надано до суду документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Суд також зазначає, що 11.01.2023 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року №1428 (далі Постанова №1428), якою внесено зміни до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок зупинення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Зокрема, даними змінами до Порядку №1165 змінено форми додатків до Порядку зупинення: 4 «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку», 6 «Рішення про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» та 7 «Рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» шляхом зазначення у відповідних полях рішень детальної інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий 2 номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та запроваджено Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, який визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному вебсайті ДПС.

Згідно Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, вказані у спірних двох рішеннях код 02 розшифровується як придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання; 11 накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, та враховуючи вищезазначене та встановлене судом, суд наголошує, що первинними та бухгалтерськими документами, за умовами укладених позивачем Договорів, відсутні підстави у контролюючого органу для застосування вказаного коду 02, 11, 12, лише у винятку доведеності такого застосування належними та достатніми доказами. В даній справі застосування коду 02, 11, 12, відповідачами належними та достатніми доказами не підтверджено.

Таким чином, відповідачами не доведено існування підстав для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про протиправність рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 65537 від 05.04.2023 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, не відповідність ч. 2 ст. 2 КАС України, та має наслідком скасування.

Також, суд зазначає, що з урахуванням висновків П`ятого апеляційного адміністративного суду викладені у постанові від 04.11.2021 у справі №420/8714/21, платник податків має неси індивідуальну відповідальність за свою діяльність.

Враховуючи висновки викладені в постанові Верховного Суду від 23.04.2019 по справі № 826/22370/15, постанові Верховного Суду від 02.10.2018 по справі № 808/2524/17, постанові Верховного Суду від 23.06.2021 по справі № 160/3364/19, суд зазначає також, необґрунтованим посилання контролюючого органу на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно ризиковості платника податків, оскільки норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту/витрат, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків у вигляді позбавлення права на формування валових витрат за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Проведений моніторинг контролюючим органом не передбачає здійснення ним оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника, оскільки таке підлягає дослідженню контролюючим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов`язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Судом встановлено, що товариство є діючим підприємством, платником податків, зокрема ПДВ, має матеріально технічну базу, достатню кількість працівників, необхідні для здійснення господарської діяльності.

Відповідачами по справі не надано суду належних та достатніх доказів щодо неналежного ведення господарської діяльності ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП», задіяння такого в схемах по ухиленню від сплати податків, формування та подання до контролюючого органу незаконної податкової звітності за наслідками здійснених господарських операцій із контрагентами, не підтвердженої первинними та бухгалтерськими документами.

Суд зазначає, що наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Щодо зобов`язання Головного управління ДПС в м. Києві виключити ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» з переліку ризикових платників податків, суд зазначає наступне.

Положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визначення ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягають скасуванню, то зобов`язання відповідача ГУ ДПС у м. Києві виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування квитанцій контролюючого органу про зупинення реєстрації податкових накладних за реєстраційними номерами № , № , №, № , №, № , № , №, № , № , №, № , №, № , № , № , №, №, № ; № , суд зазначає наступне.

Відповідно до згаданого вище п.201.6 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкових накладних № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року зупинена, сформовано квитанції контролюючим органом за реєстраційними номерами № , № , №, № , №, № , № , №, № , № , №, № , №, № , № , № , №, №, № ; № та позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд враховує та зазначає, що пунктом 187.1 статті 187 ПК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до згаданого вище пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації в порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший); підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий); якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий).

Відповідно до п. 10 та п. 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216 (набрав чинності 14.12.2019, далі Порядок №520), яким визначено, зокрема, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня) (п. 2 Порядку №520).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (п. 3 Порядку №520).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі (п.4 Порядку №520).

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством (п. 5 Порядку №520).

Згідно п.6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку №520, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (п.7 Порядку №520).

ДПС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному вебпорталі відомості щодо засобів електронного зв`язку, за допомогою яких можуть подаватися письмові пояснення та копії документів (п. 8 Порядку №520).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (п.9 Порядку №520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (п. 10 Порядку №520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства (п. 11 Порядку).

Враховуючи вищезазначене вбачається, що підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної / розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Так, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/ розрахунку коригування; б) визначення критерію (їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що підставами для зупинення реєстрації поданих позивачем податкових накладних № 203 від 16.03.2023 року; № 204 від 16.03.2023 року; №205 від 16.03.2023 року; № 206 від 16.03.2023 року; № 207 від 17.03.2023 року; № 208 від 17.03.2023 року; № 209 від 17.03.2023 року; № 210 від 17.03.2023 року; №211 від 17.03.2023 року; №212 від 20.03.2023 року; № 213 від 21.03.2023 року; № 214 від 21.03.2023 року; № 215 від 22.03.2023 року; № 216 від 23.03.2023 року; № 217 від 24.03.2023 року; № 218 від 27.03.2023 року; №219 від 28.03.2023 року; № 220 від 28.03.2023 року; № 221 від 29.03.2023 року; № 222 від 31.03.2023 року була відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та/або копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в ПК/РК.

Як встановлено судом, позивачем, після отримання вказаних вище квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних, не було подано до контролюючого органу пояснень чи документів на спростування підстав їх зупинення.

Відповідно, контролюючим органом не перевірялись пояснення платника податків та подані до них документи, та як наслідок, враховуючи норми вищевказаного законодавства, рішень за вказаними наслідками, контролюючим органом ще не приймалось.

Суд зауважує, що квитанція про зупинення реєстрації податкових накладних не є рішенням контролюючого органу в силу положень Порядку №1165, Порядку №520, та чинного податкового законодавства, не є актом індивідуальної дії, що на вказаному етапі прийняття накладної до реєстрації в ЄРПН породжує для платника податків правові наслідки, враховуючи право на подання документів та пояснень, перегляд таких контролюючим органом.

Відповідно, вказані квитанції згідно положень ст.ст. 2, 4 та 5 КАС України не підлягають оскарженню в порядку адміністративного судочинства, зазначені заявлені позовні вимоги в даній частині є передчасними, платник податків має дотриматись вимоги чинного законодавства на спростування відомостей вказаних в квитанціях та отримати відповідне рішення контролюючого органу, що має наслідки погодження чи оскарження такого в адміністративному порядку або до суду.

Відповідно, суд в даній частині позову вважає необхідним відмовити.

Щодо вимоги позивача, який просить в порядку ст. 382 КАС України зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві подати до суду в тридцятиденний строк з дня набрання законної сили рішення суду у звіт про його виконання, суд зазначає, що згідно ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Відповідно, за наслідкам вирішення справи судом, зобов`язання відповідача подати до суду у встановлений строк звіт про виконання судового рішення є правом суду, а не обов`язком. Обставини, які можуть свідчити про невиконання рішення суду відповідачем, ухилення від виконання рішення суду можуть виникнути саме стадії виконання вказаного рішення, а не на момент його прийняття судом, у зв`язку з чим вимога позивача про зобов`язання подати відповідачем звіт про виконання рішення суду є передчасною та безпідставно поданою.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

За вказаною справою, суд зазначає, що відповідачі, як суб`єкти владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача в частині позову щодо оскаржуваного рішення від 05.04.2023 № 65537 не надали, щодо вимог про оскарження квитанцій із зупинення реєстрації податкових накладних, суду доведено відповідачами передчасність заявлення таких позовних вимог.

Суд враховує при вирішенні справи положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Також, зазначений Висновок акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; п.89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; п.23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, п.29).

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до ч.3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивач сплатив судовий збір в сумі 56 364,00 грн, та враховуючи наслідки вирішення спору судом, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з відповдіача-1, оскільки таким було прийнято спірне рішення від 05.04.2023 №65537, понесені витрати зі сплати судового збору в сум 2684,00 грн.

Інших витрат сторонами не заявлено.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст.2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 252, 255 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІСТЕР ГРУП» - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним рішення № 65537 від 05.04.2023 Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІСТЕР ГРУП" () критеріям ризиковості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) виключити ТОВ «ОЛІСТЕР ГРУП» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

4. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІСТЕР ГРУП» (код ЄДРПОУ - 41711231) сплачений судовий збір у розмірі 2 684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011, вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.