Справа № 340/7738/23
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2023-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2023 року справа № 340/7738/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до військової частини про визнання протиправною бездіяльності щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (далі заробіток) за період з 09 листопада 2020 року по 17 серпня 2023 року.

Водночас просив суд зобов`язати відповідача нарахувати і виплати заробіток у сумі 77935,19 грн.

Зазначив, що при звільненні зі служби не виплатили індексацію грошового забезпечення.

Кошти сплатили за рішенням суду після звільнення.

Стверджує, що військова частина зобов`язана сплатити заробіток. Відповідач заперечив стосовно задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.17-21).

Стверджує, що індексація грошового забезпечення не є видом останнього, тому за її несплату у день звільнення не виплачується заробіток.

Пояснив, що законодавство щодо проходження військової служби не передбачає сплату заробітку.

18 вересня 2023 року судом відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.13-14).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про часткове задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, наказом військової частини від 18 вересня 2020 року №197 майора ОСОБА_1 звільнено зі служби з того ж дня (а.с.8).

У наказі не зазначено про виплату індексації грошового забезпечення.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2021 року у справі №340/2968/21 частково задоволено позов ОСОБА_1 до військової частини про зобов`язання нарахувати і виплатити індексацію грошового забезпечення (а.с.63-70).

17 серпня 2023 року відповідач виплатив індексацію грошового забезпечення у сумі 77935,19 грн (а.с.10 (на звороті)).

Середньоденне грошове забезпечення становить 551,74 грн, а середньомісячне 17103,85 грн (а.с.51).

Позов подано до суду 11 вересня 2023 року (а.с.1-5).

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, ОСОБА_1 просить суд зобов`язати відповідача виплатити заробіток у спорі, який пов`язаний зі звільненням з публічної служби.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Індексацію грошового забезпечення виплатили після звільнення зі служби.

Рішенням Конституційного Суду України №1-5/2012 від 22 лютого 2012 року встановлено правило обчислення строку звернення до суду у справах про стягнення заробітку.

Правовий висновок Конституційного Суду України.

«В аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався».

Отже, у спорах щодо стягнення заробітку у правовідносинах публічної служби місячний строк звернення до суду треба обчислювати з дня фактичного розрахунку.

Тому строк звернення до суду розпочав перебіг з 18 серпня 2023 року.

Позивач звернувся до суду 11 вересня 2023 року.

Таким чином не пропустив строку звернення до суду.

Постало питання: чи відноситься індексація грошового забезпечення до складових останнього?

Відповідь надав Конституційний Суд України у рішенні від 15 жовтня 2013 року №9-рп/2013.

Висновок Конституційного Суду України.

«В аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України слід розуміти так, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем.»

Таким чином індексація грошового забезпечення складова останнього.

Спірні правовідносини регулюються приписами статей 116 і 117 КЗпП України, оскільки законодавство про проходження військової служби не передбачає жодної гарантії захисту конституційного права на оплату праці.

Так, приписами частини 1 статті 116 КЗпП України (в редакції на день звільнення зі служби) встановлено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Право на виплату індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 набув під час проходження військової служби.

Несвоєчасна виплата індексації грошового забезпечення обумовлена бездіяльністю відповідача.

Її причини не залежали від волі позивача.

Строк затримки розрахунку при звільненні розпочався з 19 вересня 2020 року, а завершився 17 серпня 2023 року.

Приписами частини 1 статті 151-2 Конституції України встановлено, що рішення та висновки, ухвалені Конституційним Судом України, є обов`язковими, остаточними і не можуть бути оскаржені.

Суд застосовує редакцію статті 117 КЗпП України відповідно до висновку Конституційного Суду України від 22 лютого 2012 року, яким встановлено початок перебігу строку звернення до суду у спірних правовідносинах.

Ним є дата фактичного розрахунку з працівником.

Право на звернення до суду пов`язане з початком перебігу його строку.

Приписами частини 1-2 статті 117 КЗпП України (в редакції на день початку перебігу строку звернення до суд (18 серпня 2023 року)) встановлено, що у разі невиплати з вини роботодавця належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, але не більш як за шість місяців.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум роботодавець повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування у разі, якщо спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору, але не більш як за період, встановлений частиною першою цієї статті.

Отже, у разі несвоєчасної виплати працівникові нарахованих коштів (не існує спору щодо суми) працедавець, сплачуючи заборгованість, має виплатити і заробіток.

Якщо існує спір щодо суми заборгованості (у тому числі щодо її існування) і позов задоволено судом у повному обсязі, то працедавець має визначити заробіток, а якщо позов задоволено частково, то питання про сплату заробітку вирішує суд.

Суд частково задовільнив позов про зобов`язання нарахувати і виплатити індексацію грошового забезпечення.

Тому питання про сплату заробітку не відноситься до компетенції військової частини.

Незважаючи, що приписи статті 117 КЗпП України з 19 липня 2022 року зазнали змін (встановлено граничний розмір заробітку), залишається актуальним правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №761/9584/15-ц, який міститься у постанові від 26 червня 2019 року (право зменшити розмір заробітку, врахувавши певні факти).

Актуальність пов`язана з тим, що сума заборгованості може у сотні разів бути меншою, аніж сума середнього заробітку за 6 місяців.

Строк затримки розрахунку при звільненні перевищив 2 роки 11 місяців.

Отже, граничний розмір заробітку становить 102623,10 (17103,85 х 6) грн.

Позивач просить суд визначити розмір заробітку таким, як сума несвоєчасно виплаченої індексації грошового забезпечення.

Суд вирішує адміністративну справу в межах позовних вимог, тому погоджується зі запропонованим ОСОБА_1 зменшенням граничної величини виплати, врахувавши час затримки.

Захист порушеного права полягає у стягненні з відповідача заробітку у сумі 77935,19 грн.

Підсумовуючи, суд зробив висновок про часткове задоволення позову.

Відповідно до приписів пункту 2 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць.

Отже, мова йде про кошти, які працедавець має виплатити працівнику за виконану роботу під час трудових відносин.

Такі кошти є джерелом існування людини, що і зобов`язало законодавця допустити до негайного виконання рішення суду стосовно їх стягнення.

Заробіток не відноситься до таких коштів.

За своєю природою є мірою покарання працедавця за недотримання обов`язків і сплачується на користь працівника.

Такий правовий висновок поділяє і Велика Палата Верховного Суду (постанова від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16).

Обов`язок сплати виникає після припинення трудових відносин.

Тому відсутні підстави допускати до негайного виконання рішення суду щодо зобов`язання виплатити заробіток за один місяць.

Судові витрати складаються зі сплати судового збору у сумі 1073,60 грн. (а.с.6).

Суд розподіляє їх відповідно до приписів статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовільнити позов частково.

Стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні (з 19 вересня 2020 року по 17 серпня 2023 року) у сумі 77935,19 грн.

Відмовити у задоволені позову в іншій частині вимог.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 1073,60 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ