Справа № 440/14352/23
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/14352/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Удовіченка С.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без участі сторін справу за адміністративним позовом Заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури в інтересах держави до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Філія державної установи "Центр пробації" в Полтавській області про визнання дій та бездіяльності протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Кременчуцької окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області з приводу неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт,

- зобов`язати Кременчуцьку міську раду Кременчуцького району Полтавської області вчинити дії, спрямовані на погодження переліку об`єктів, на яких порушники відбуватимуть суспільно корисні роботи, та видів таких робіт із Крюківським РВ філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області та Автозаводським РВ філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області.

В обгрунтування позовної заяви позивач вказує, що Кременчуцькою міською радою Кременчуцького району Полтавської області всупереч вимогам статей 311, 3251 КУпАП, статей 52, 59, 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт та суспільно корисних робіт, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 19 березня 2013 року № 474/5, не визначено види суспільно корисних робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи. У зв`язку із вказаною бездіяльністю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, починаючи з січня 2023 та по цей час від керівників підприємств на адресу районних відділів пробації, надходять листи з інформацією про відмову в найнятті на відпрацювання порушників на підприємства.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

19 жовтня 2023 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказуючи на їх безпідставність. Стверджував, що на запити Автозаводського та Крюківського районних відділів філії державної установи "Центр пробації" у Полтавській області Виконавчий комітет Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області листами від 24 січня 2023 року № 01- 53/11540 та від 24 січня 2023 року № 01-53/11544 надав перелік підприємств та видів робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративні стягнення у вигляді суспільно корисних робіт та перелік об`єктів на яких порушники виконуватимуть такі роботи. Таким чином, безпідставними є твердження заступника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області про не визначення видів суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких порушники повинні закопувати ці роботи. Оскільки в листах чітко визначено, що суспільно корисні роботи у вигляді прибирання території та підсобні працівники порушники будуть відбувати на КП "Благоустрій Кременчука" та КП "Кременчуцьке КАТП 1628". Крім того, стверджував, що у прокурора відсутні повноваження звертатися до суду із даним позовом.

31 жовтня 2023 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла відповідь Кременчуцької окружної прокуратури на відзив. У відповіді на відзив позивач зазначив, що вказаний перелік, який був наданий до органів пробації, визначено рішенням від 11 листопада 2022 року "Про організацію суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану", що прийняте відповідно до розпоряджень начальника Полтавської обласної військової адміністрації від 28 жовтня 2022 року № 358 "Про організацію суспільно корисних робіт" та начальника Кременчуцької районної військової адміністрації Полтавської області від 07 листопада 2023 року № 324 "Про організацію суспільно корисних робіт в Кременчуцькому районі", Порядку залучення працездатних осіб до суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 липня 2011 року № 753, що жодним чином не розповсюджується на осіб, які засуджені до відбуття покарання у виді суспільно корисних робіт за адміністративне правопорушення. У зв`язку із чим починаючи з січня 2023 року по даний час від керівників підприємств на адресу районних відділів пробації, надходять листи з інформацією про відмову в найнятті на відпрацювання порушників підприємства.

Також прокурор зазначив, що підставою представництва в суді інтересів держави є наявність загрози порушення інтересів держави через невиконання судових рішень про притягнення винних до адміністративної відповідальності в частині накладення адміністративних стягнень у вигляді суспільно корисних робіт, що порушуватиме принцип обов`язковості виконання рішень суду та невідворотності покарання за вчинене правопорушення. Однак, у даному випадку невиконання Кременчуцькою міською радою Кременчуцького району Полтавської області вимог чинних законодавства призводить до порушень інтересів держави в частині забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання та життя оскільки оплата за виконані суспільно корисні роботи використовується для погашення заборгованості зі сплати аліментів.

31 жовтня 2023 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Філія державної установи "Центр пробації" в Полтавській області. У поясненнях третя особа зазначила, що філія державної установи "Центр пробації" в Полтавській області, її відділи та сектори не наділені правом звертатися до суду для захисту порушених інтересів держави. У січні 2023 року Виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради до Автозаводського та Крюківського районних відділів філії Державної установи «Центр пробації» в Полтавській області (далі - Автозаводський РВ та Крюківський РВ) направлено листи із зазначенням переліку підприємств та видів робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт, а саме КП «Благоустрій Кременчука», прибирання території та КП «Кременчуцьке КАТП 1628», підсобні роботи. Разом з тим, впродовж 9 місяців поточного року порушникам, що направлялись органами пробації на ці підприємства для відбуття адміністративного стягнення, у працевлаштуванні було відмовлено. До керівництва зазначених комунальних підприємств Автозаводським РВ та Крюківським РВ неодноразово направлялись звернення щодо необхідності відпрацювання підобліковими порушниками призначених судами суспільно корисних робіт відповідно до чинного законодавства. Таким чином, наведені у позовній заяві прокуратури обставини дійсно мають місце і на сьогоднішній час, а тому позов слід задовольнити.

Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до пункту 1 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

Судом встановлено, що Автозаводський районний відділ філії державної установи "Центр пробації" у Полтавській області листом від 03 січня 2023 року № 25/1/21-23 та Крюківський районний відділ філії державної установи "Центр пробації" у Полтавській області листом від 02 січня 2023 № 25/14/20-23 звертались до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області з приводу визначення видів оплачуваних робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт та переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть такі роботи.

Виконавчий комітет Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області від 24 січня 2023 року № 01-53/11540 та № 01-53/11544 надано відповідний перелік об`єктів та видів робіт для Автозаводського та Крюківського районних відділів філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області, а саме на КП «Благоустрій Кременчука» та КП «Кременчуцьке КАТП 1628».

Однак, починаючи із січня 2023 року від КП «Благоустрій Кременчука» та КП «Кременчуцьке КАТП 1628» до Автозаводського та Крюківського районних відділів філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області надходять листи із відмовою у прийнятті осіб для організації відбування адміністративного покарання у виді громадських робіт.

19 квітня 2023 року Кременчуцька окружна прокуратура звернулася до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області із листом в якому, крім іншого, зазначила, що наявні підстави для здійснення представництва інтересів держави з приводу неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Листом від 26 травня 2023 року № 01-36/4334 Виконавчий комітет Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області повідомив, що 11 листопада 2022 року виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області прийнято рішення № 1676 "Про організацію суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану". Вказаним рішенням затверджено перелік видів суспільно корисних робіт, що виконуються в умовах воєнного стану, до виконання яких залучаються працездатні особи на території Кременчуцької міської територіальної громади та перелік замовників (підприємств, установ, організацій) суспільно корисних робіт, де працюватимуть працездатні особи на території Кременчуцької міської територіальної громади.

Вважаючи протиправною бездіяльність Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області з приводу неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, прокурор звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, згідно із частиною третьою статті 23 закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року зі справи №806/1000/17).

В даному випадку, підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень інтересів держави через невиконання судових рішень, які набули чинності, що в свою чергу, порушує принципи обов`язковості виконання рішень суду та невідворотності покарання за вчинене правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судових рішень згідно із частиною четвертою указаної вище статті має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Крім того, слід зазначити, що вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної особи Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02 листопада 2004 року категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес" (пункт 54 рішення).

На переконання суду, невиконання відповідачем чинних вимог законодавства становить "суспільний інтерес", оскільки може призвести до порушення інтересів держави в частині забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання та життя, а також унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог статті 1291 Конституції України.

Згідно Конвенції ООН "Про права дитини" (ратифікованої постановою Верховної ради №789-XII від 27 лютого 1991 року) всі діти, незалежно від їхньої раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, соціального походження - рівні у своїх правах. Держава не може порушувати жодне з прав. Держава має активно пропагувати права дитини.

Статті 27 Конвенції встановлено, що кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для її фізичного, розумового та духовного розвитку. Сюди входить належне харчування, житло, одяг. Батьки несуть відповідальність за забезпечення належного життєвого рівня дитини. Обов`язки держави полягають у тому, щоб створити відповідні умови для реалізації цієї відповідальності.

Отже, державою створюються умови для реалізації відповідальності батьків за забезпечення належного життєвого рівня дитини, зокрема, шляхом внесенням змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині введення інституту адміністративного покарання у виді суспільних робіт за ухилення батьків від сплати аліментів на утримання дітей.

Таким чином, введення інституту адміністративного покарання у виді суспільно корисних робіт має на мені погашення батьками заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів" запроваджено адміністративну відповідальність за несплату аліментів (стаття 1831 Кодексу України про адміністративні правопорушення, далі КУпАП) та новий вид адміністративного стягнення - суспільно корисні роботи, який застосовується за вчинення цього адміністративного правопорушення.

Згідно із частиною першою 1831 КУпАП несплата аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання тягне за собою виконання суспільно корисних робіт на строк від ста двадцяти до двохсот сорока годин.

Відповідно до статті 311 КУпАП суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначає відповідний орган місцевого самоврядування. Суспільно корисні роботи призначаються районним, районним у місті, міським чи міськрайонним судом (суддею) на строк від ста двадцяти до трьохсот шістдесяти годин і виконуються не більше восьми годин, а неповнолітніми - не більше двох годин на день.

Суспільно корисні роботи не призначаються особам з інвалідністю першої або другої групи, вагітним жінкам, жінкам, старше 55 років та чоловікам, старше 60 років.

Згідно із статтею 3251 КУпАП Постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт надсилається на виконання органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, не пізніше дня, наступного за днем набрання постановою законної сили.

Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої визначається відповідним органом місцевого самоврядування.

За виконання суспільно корисних робіт порушнику нараховується плата за виконану ним роботу. Оплата праці здійснюється погодинно за фактично відпрацьований час у розмірі не меншому, ніж встановлений законом мінімальний розмір оплати праці.

Статтею 3253 КУпАП передбачені обов`язки власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу за місцем виконання порушником суспільно корисних робіт та установлено, що на власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу за місцем виконання порушником суспільно корисних робіт покладається погодження з органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт та нарахування плати порушнику за виконання суспільно корисних робіт та перерахування її на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Наказом Міністерства юстиції України від 19 березня 2023 року №474/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21 березня 2013 року за №457/22989, затверджено Порядок виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт (надалі - Порядок № 474/5).

Відповідно до пунктів 11.1, 11.2, 11.5 Порядку №474/5 виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації.

Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначається відповідним органом місцевого самоврядування.

Щороку на початку року уповноважений орган з питань пробації надсилає запит до органів місцевого самоврядування щодо визначення видів суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть такі роботи.

Пунктом 12.1 Порядку №474/5 передбачено, що при виконанні постанов суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на уповноважений орган з питань пробації покладаються, зокрема, погодження з власниками підприємств переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, та видів таких робіт; контроль за відбуванням стягнення порушниками та виконанням обов`язків власником підприємства за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт.

Згідно із пунктами 13.1, 13.2, 13.15 Порядку № 474/5 підставою для виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт є постанова суду, яка набрала законної сили.

Порушники перебувають на обліку в уповноваженому органі з питань пробації за місцем проживання.

Відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється на об`єкті у межах адміністративно-територіальної одиниці відповідно до місця проживання порушника.

Відповідно до визначеного органами місцевого самоврядування переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, уповноважений орган з питань пробації у десятиденний строк з дня отримання постанови суду видає порушнику направлення (додаток 23) на один з цих об`єктів.

За потреби направлення видається повторно, якщо особа тривалий час (понад три місяці з дня видачі попереднього направлення) незалежно від причин не відбувала стягнення.

Системний аналіз наведених норм доводить, що визначення видів суспільно корисних робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, та переліку об`єктів у межах адміністративно-територіальної одиниці, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, покладено на органи місцевого самоврядування. Такі роботи мають бути оплачуваними, а нарахована порушнику плата за їх виконання спрямовується для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначаються Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР).

Пунктом 1 частини четвертої статті 40 Закону №280/97-ВР визначено, що сільський, селищний, міський голова, зокрема, забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади.

Згідно із частинами першою та третьою статті 10 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Статтею 4 Закону №280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, на принципі поєднання місцевих і державних інтересів.

Підпунктом 2 пункту "а" частини першої статті 38 Закону №280/97-ВР визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: сприяння діяльності органів суду, прокуратури, юстиції, служби безпеки, Національної поліції, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, адвокатури і Державної кримінально-виконавчої служби України.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; розгляд прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Статтею 63 Бюджетного кодексу України передбачено, що місцевий бюджет відповідно до цього Кодексу містить надходження і витрати на виконання повноважень органів влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Ці надходження і витрати становлять єдиний баланс відповідного бюджету.

Згідно із статтею 70 Бюджетного кодексу України видатки та кредитування місцевих бюджетів включають бюджетні призначення, встановлені рішенням про місцевий бюджет, на конкретні цілі, пов`язані з реалізацією програм та заходів згідно із статтями 89-91 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 21 частини першої статті 91 Бюджетного кодексу України до видатків місцевих бюджетів, що можуть здійснюватися з усіх місцевих бюджетів, належать видатки на інші програми, пов`язані з виконанням власних повноважень, затверджені Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною місцевою радою згідно із законом.

Відповідно до пункту 1 розділу І Типового положення про уповноважений орган з питань пробації, затвердженого наказом міністерства юстиції України від 18 серпня 2017 року №2649/5 (далі - Типове положення), уповноважений орган з питань пробації є органом виконання покарань, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері виконання певних видів кримінальних покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, та пробації.

Згідно абзаців 15, 17 розділу ІІ Типового положення до основних завдань та функцій органу пробації належать: виконання адміністративних стягнень у вигляді виправних робіт, громадських робіт та суспільно корисних робіт; визначення спільно з органами місцевого самоврядування видів громадських робіт, суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких вони виконуються.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства та обставини справи, суд зазначає, що суспільно корисні роботи - це новий вид адміністративного стягнення, що полягає у виконанні правопорушником оплачуваних робіт. Такі роботи є одним з методів впливу на несумлінних батьків, які може бути призначено виключно у випадку прострочення боржником сплати аліментів на дитину.

Тож зміни, що відбулись у законодавстві в частині посилення прав захисту дітей, мають на меті підвищення відповідальності платників аліментів і недопущення виникнення заборгованості.

На відміну від громадських робіт, суспільно корисні роботи мають на меті оплатний вид адміністративного стягнення. Відповідно до статті 3251 КупАП кошти, отримані боржником за виконання таких робіт, будуть спрямовуватись саме на погашення боргу за аліментами.

Таким чином, державою створюються умови для реалізації відповідальності батьків за забезпечення належного життєвого рівня дитини, зокрема шляхом внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині введення інституту адміністративного покарання у виді суспільних робіт за ухилення батьків від сплати аліментів на утримання дітей.

Чинним законодавством не встановлені види робіт, які можна віднести до суспільно корисних, але визначено, що їх вид встановлює орган місцевого самоврядування.

Суд звертає увагу, що вимогами чинного законодавства на орган місцевого самоврядування покладений лише обов`язок із визначення переліку об`єктів, на яких порушники будуть відбувати покарання, та видів суспільно корисних робіт.

Аналіз правових норм, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дає підстави для висновку про те, що законодавець не передбачає вимоги про те, що саме орган місцевого самоврядування має брати на себе функції об`єкта, на якому порушники будуть виконувати суспільно корисні роботи.

Однак якщо на території, підпорядкованій органу місцевого самоврядування, немає жодного підприємства, на якому порушники могли б відбувати покарання, то ним може стати саме рада як бюджетна установа, у зв`язку з чим остання має передбачити в місцевому бюджеті кошти на оплату праці особам, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Судом встановлено, що 11 листопада 2022 року виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області прийнято рішення № 1676 "Про організацію суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану".

Однак, починаючи із січня 2023 року від КП «Благоустрій Кременчука» та КП «Кременчуцьке КАТП 1628» до Автозаводського та Крюківського районних відділів філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області надходять листи із відмовою у прийнятті осіб для організації відбування адміністративного покарання у виді громадських робіт.

Таким чином, відповідач визначивши перелік об`єктів та видів робіт не забезпечив реального відбуття особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

На думку суду невжиття відповідачем заходів з приводу прийняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт є протиправною бездіяльністю, яка може призвести до порушення інтересів держави в частині гарантування забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання.

Зазначене, унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог статті 1291 Конституції України.

Окрім цього, не прийняття органом місцевого самоврядування рішення щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт має наслідком ухилення одного з батьків від обов`язку щодо належного матеріального забезпечення дитини та суттєво погіршує її становище, що може ставити під сумнів належне виконання державою вимог ст. 27 Конвенції.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідач як орган місцевого самоврядування, допустив у спірних правовідносинах протиправну бездіяльність, оскільки всупереч вимогам статей 31-1, 325-1 КУпАП, Порядку №474/5, за запитами уповноваженого органу з питань пробації не вжив заходи щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть реальну змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Зважаючи на це та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог прокурора повністю.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Позов заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури (просп. Свободи, 4а, м. Кременчук, Полтавська область ) в інтересах держави до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (, площа перемоги, 2, м. Кременчук, Полтавська область), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Філія державної установи "Центр пробації" в Полтавській області (, провулок Родини Іваненків, 3-в, м.Полтава) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області з приводу неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Зобов`язати Кременчуцьку міську раду Кременчуцького району Полтавської області вчинити дії, спрямовані на погодження переліку об`єктів, на яких порушники відбуватимуть суспільно корисні роботи, та видів таких робіт із Крюківським РВ філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області та Автозаводським РВ філії Державної установи "Центр пробації" в Полтавській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.О. Удовіченко