Справа № 240/32091/22
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 листопада 2023 року

м. Київ

справа №240/32091/22

адміністративне провадження №К/990/37061/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Губської О.А.,

суддів: Білак М.В., Мацедонської В.Е.

перевіривши касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року у справі № 240/32091/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Житомирського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього грошового забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні з 28.05.2021 по 15.11.2022. Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 28.05.2021 по 15.11.2022 у сумі 88 162,06 грн. Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченого грошового забезпечення за весь час затримки виплати - за період з 29.01.2020 по день фактичної виплати 16.11.2022.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 задоволено частково. Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року змінено, викладено абзац третій його резолютивної частини наступним чином: «Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 28.05.2021 по 28.11.2021 у сумі 87 572,82 грн.». В іншій частині рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2023 року залишено без змін.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду апеляційної інстанції, відповідач звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), надіславши її 03 листопада 2023 року засобами поштового зв`язку.

За правилами частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України (з урахуванням внесених до КАС України змін, які набрали чинності 18 жовтня 2023 року) до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Як встановлено судом з відомостей автоматизованої системи документообігу суду, скаржник не зареєстрував електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Частиною шостою статті 18 КАС України унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Отже, скаржник, як суб`єкт владних повноважень, в силу приписів статті 18 КАС України зобов`язаний зареєструвати офіційну електронну адресу в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу скаржника, що відповідно до пункту 2 частини другої статті 330 КАС України (з урахуванням внесених до КАС України змін, які набрали чинності 18 жовтня 2023 року) у касаційній скарзі зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою вказаної статті визначено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 20 вересня 2023 року, повне судове рішення складено того ж дня. Відповідно останнім днем її оскарження було 20 жовтня 2023 року.

Скаржник подав касаційну скаргу 03 листопада 2023 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження та не подав заяви про поновлення строку на касаційне оскарження.

Скаржник зазначає про неотримання копії оскаржуваної постанови.

Проте до касаційної скарги не додано доказів невиконання судом апеляційної інстанції свого обов`язку щодо ненаправлення учаснику справи копії оскаржуваної постанови.

Суд також зауважує, що він позбавлений можливості перевірити доводи скаржника про ненаправлення (неотримання) копії судового рішення, оскільки справа витребовується Судом лише у разі відкриття касаційного провадження.

Належним доказом на підтвердження поважної причини пропуску строку на касаційне оскарження може бути довідка від суду апеляційної інстанції про підтвердження факту ненаправлення (неотримання) копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Оскільки за поданими матеріалами скарги неможливо встановити факт неотримання скаржником копії оскаржуваного судового рішення, у Суду відсутні правові підстави для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження поважними.

Разом з цим, скаржник не надав докази сплати судового збору. Водночас заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке мотивовано обмеженим фінансуванням військової частини, яке обумовлене дією воєнного стану.

З цього приводу колегія суддів зазначає таке.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи наведене, беручи до уваги суб`єктний склад учасників цієї справи та предмет спору, скаржник не є суб`єктом, на якого в цьому випадку розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон України №3674-VI) ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою встановлена на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з підпунктом 1 пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України №3674-VI, за подання фізичною особою до адміністративного суду позову майнового характеру, судовий збір справляється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб.

Зі скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що позивач у цій справі є фізичною особою, яка звернула до суду в 2022 році.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач звернулася до суду з цим позовом у 2022 році.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено, що з 01 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2481 грн.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року, якою змінено рішення суду першої інстанції, задоволено одну позовну вимогу майнового характеру на суму 87 572,82 грн (решта задоволених вимог є похідними).

Таким чином, судовий збір при поданні касаційної скарги сплачується у розмірі 1 751, 45 грн (87 572,82х1%)х200%=1 751, 45.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, найменування податку, збору, платежу судовий збір (Верховний Суд, 055), призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до правил статтей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі); зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету; документу про сплату судового збору; заяву про поновлення строку на касаційне оскарження (з наданням доказів на підтвердження відповідних обґрунтувань).

На підставі вищенаведеного та керуючись статями 169, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про відстрочення від сплати судового збору у справі № 240/32091/22.

Залишити без руху касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року у справі № 240/32091/22.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, зокрема, якщо наведені скаржником підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані судом неповажними або відсутністю клопотання про поновлення цього строку, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання вимог ухвали в установлений судом строк в іншій частині, касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

О.А. Губська

М.В. Білак

В.Е. Мацедонська ,

Судді Верховного Суду