Справа № 460/39614/22
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 жовтня 2023 року м. Рівне №460/39614/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловне управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування наказу в частині, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування п.1 наказу Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області №90 від 27.09.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області» в частині оголошення ОСОБА_1 зауваження.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю прийняття оскаржуваного наказу з огляду на відсутність беззаперечних доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Ухвалою суду від 01.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти заявленого позову заперечував та зазначив, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було здійснено за результатами проведеного службового розслідування у зв`язку із встановленням обставин вчинення дисциплінарного проступку. Отже, на думку відповідача, оскаржуваний наказ є правомірним та не підлягає скасуванню.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Наказом Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 12.09.2022 №284 призначене службове розслідування з метою встановлення всіх обставин за інформацією, викладеною у доповідній записці начальника відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області підполковника поліції Вадима Мельника, згідно якої дільничим офіцером поліції сектору превенції даного підрозділу допущено порушення вимог Закону України «Про звернення громадян», в частині недотримання строків прийняття законного рішення під час розгляду звернень громадян, зареєстрованих в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події.

26.09.2022 начальником Рівненського РУП Головного управління Національної поліції в Рівненській області затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення вимог Закону України «Про звернення громадян», допущених працівниками ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області.

Як вбачається із зазначеного Висновку, в ході службового розслідування було встановлено факт неналежного стану дотримання встановленого порядку реєстрації та розгляду звернень громадян дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області порушення вимог Закону України «Про звернення громадян» в частині недотримання строків прийняття законного рішення під час розгляду звернення громадян, зареєстрованих в журналі єдиного обліку, а також неналежного контролю керівників за діями підлеглих.

У Висновку зазначено, що 23.07.2022 о 02:05год. зі служби «102» надійшло повідомлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в АДРЕСА_1 , маловідомі особи, із ЗСУ, серед яких був ОСОБА_3 , стукають по вікнах, дверях, словесно погрожують фізичною розправою. Звернення зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області від 23.07.2022 №1928.

Разом з тим, 23.07.2023 о 02:15год зі служби «102» надійшло повідомлення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 гучно стукає у двері та вікна будинку, неадекватно себе поводить. Вказане звернення зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області від 23.07.2022 №1929. Згідно наявних матеріалів 23.07.2022 надійшла заява ОСОБА_6 , 2004рн.н., яка є дочкою заявниці та просить притягнути до відповідальності ОСОБА_7 , який в ніч на 23.07.2022 прийшов до її помешкання та порушував тишу, грюкав у двері та образливо викрикував у її адресу нецензурною лексикою.

Дані матеріали передані для розгляду дільничному офіцеру поліції ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітану поліції ОСОБА_8 , якою 22.08.2022 підготовлено довідку про результати розгляду звернення. Дану довідку мав підписати начальник сектору превенції відділення поліції капітан поліції ОСОБА_9 , однак останнім 29.08.2022 було повернуто її на доопрацювання.

В ході проведення службового розслідування начальник сектору превенції ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, ОСОБА_10 , пояснив, що 29.08.2022 до нього на погодження потрапили матеріали, зареєстровані в ІКС ІПНП від 22.07.2022 №1928 за зверненням гр. ОСОБА_4 та №1929 від 23.07.2022 за зверненням гр. ОСОБА_11 , які просять притягнути до відповідальності ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , оскільки останні поводять себе неадекватно та порушують тишу. Дані матеріали знаходились на розгляді у ДОП СП ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 . Однак, останньою не в повному обсязі зібрано матеріали, не отримано пояснення всіх учасників події, отримані заяви не передано для реєстрації до канцелярії підрозділу та для резолюції начальнику. Про, що було повідомлено начальнику підрозділу.

Опитаний в ході проведення службового розслідування начальник ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковник поліції, ОСОБА_14 , пояснив, що 29.08.2022 до нього надійшов рапорт начальника СП ВП №7 Ящука О.П. про недотримання термінів розгляду матеріалів №1928 від 23.07.2022 за зверненням гр. ОСОБА_4 , та №1929 від 23.07.2022 за зверненням гр. ОСОБА_11 , а також про проведення не повної перевірки за вказаними зверненнями. Зазначені знаходились на розгляді у ДОП СП ВП №7 капітана поліції Герус А.М., якою було не дотримано строків прийняття рішення та матеріали зібрано не в повному обсязі, у зв`язку з чим довідка про результати розгляду звернення на затвердження до нього потрапила лише 29.08.2022, без погодження безпосереднього керівника.

В ході проведення службового розслідування ДОП СП ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_1 від надання пояснень та підписів у будь-яких документах відмовилася.

За результатами службового розслідування відносно позивача Рівненським районним управлінням управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області було прийнято наказ від 29.09.2022 №90 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області», зокрема, відповідно до п.1 якого, за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пунктів 1,2 частин першої ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, статті 19, 20 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2,3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах НПУ, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, що виразилось у проведенні неякісної перевірки та не вчасному прийнятті рішення в ході розгляду звернення громадян, керуючись статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 12, 13, 19, 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничному інспектору поліції сектору превенції ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітану поліції ОСОБА_1 оголосити зауваження.

Вважаючи п.1 наказу №90 від 27.09.2022 протиправним, позивач звернулася до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII ( далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.59 Закону №580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону №580-VIII).

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Обов`язки поліцейського визначені статті 18 Закону№580-VIII, відповідно до вимог якої останній зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (стаття 11 Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Частиною першою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя статті 14 Дисциплінарного статуту).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності є порушення службової дисципліни, тому для притягнення до такої відповідальності необхідно з`ясувати всі обставини дисциплінарного проступку.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Отже, з метою встановлення обставин дисциплінарного проступку, визначення його тяжкості, заподіяної шкоди та ступеня вини, прийняттю рішення про накладення на дисциплінарного стягнення передує проведення службового розслідування.

Згідно з частиною 6 статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, 2, 7 статті 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1-2, 4 статті 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з частиною 1-2 статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Частиною 3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

В силу вимог частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч.1-2 статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Згідно з частиною 1 статті 24 Дисциплінарного статуту, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено розділом V Дисциплінарного статуту.

Так, стаття 26 Дисциплінарного статуту визначає, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Зокрема, згідно з ч. 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до п. 1-2 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається з дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Пунктом 4 розділу V Порядку №893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Верховний Суд у постанові від 02.05.2019 у справі №825/1902/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81533765) зазначив, що у разі притягнення позивача саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81046498) вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд повинен фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Судом встановлено, що підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді зауваження, за висновками службового розслідування від 26.09.2022, стало неналежне дотримання встановленого порядку розгляду звернень громадян відповідно до Закону України «Про звернення громадян», Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах НПУ», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, за зверненнями гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_11 від 23.07.2022.

Так, з матеріалів справи вбачається, що за спеціальною лінією «102» 23.07.2022 о 02:05год та о 02:15год від гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_11 надійшли звернення щодо вчинення ОСОБА_15 та ОСОБА_16 правопорушень за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначені звернення були зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події) за №1928, №1929 від 23.07.2022.

23.07.2022 гр. ОСОБА_17 звернулася із заявою до начальника РРУП ГУНП в Рівненській області (відділення поліції №7) Вадима Мельника про притягнення до відповідальності гр. ОСОБА_18 , який вночі прийшов до неї додому, гримав в двері та погрожував фізичною розправою.

За відповідною подією, яка сталася вночі 23.07.2022 ОСОБА_17 та ОСОБА_19 надали письмові пояснення.

Дані матеріали були передані для розгляду дільничному офіцеру поліції ВП №7 Рівненського РУП ГУНП капітану поліції ОСОБА_8 , що не заперечується позивачем.

03.08.2022 позивачем начальнику ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковнику поліції Вадиму Мельнику було подано рапорт про продовження розгляду матеріалів ЄО №1928 та ЄО №1929 у зв`язку зі службовою необхідністю.

На цьому рапорті наявна резолюція від 03.08.2022 «До матеріалів ЄО».

17.08.2022 позивачем начальнику ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковнику поліції ОСОБА_20 було подано рапорт, у якому ОСОБА_21 доповіла про те, що в неї на розгляді знаходяться матеріали ЄО та ЄО №1929 від 23.07.2023. В ході розгляду вказаних матеріалів по суті було встановлено, що вони відносяться до однієї й тієї ж події. У зв`язку з чим, просила об`єднати вказані матеріали.

На вказаному рапорті міститься резолюція «До матеріалів ЄО».

22.08.2022 гр. ОСОБА_4 начальникові відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області підполковнику поліції ОСОБА_20 подано заяву, у якій просила не розглядати її повідомлення, так як на даний час конфлікт вичерпано, претензій ні до гр. ОСОБА_7 , ні до ОСОБА_22 вона та її зять не має.

Вказана заява містить резолюцію « ОСОБА_1 для прийняття рішення» від 22.08.2022.

22.08.2022 гр. ОСОБА_11 подано начальникові відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області підполковнику поліції ОСОБА_20 заяву, яка є аналогічною за змістом, яка подана гр. ОСОБА_4 .

Відповідна заява містить резолюцію «До матеріалів ЄО, 22.08.2022».

22.08.2022 позивач склала на ім`я начальника відділення поліції №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковника поліції Вадима Мельника довідку «Про результати розгляду звернення гр. ОСОБА_4 (ЄО №1928/1929 від 23.07.2022)». У якій зазначила, що згідно поданими заявами гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_11 не мають жодних претензій до гр. ОСОБА_23 та ОСОБА_22 та просять не розглядати їх звернення. У зв`язку з тим, що в даній події не вбачається склад кримінального та адміністративного правопорушення пропонувала розгляд звернення за фактами, викладеними у повідомленні вважати завершеними.

Однак, начальник СП ВП №7 капітан поліції на повідомленні ОСОБА_1 вказав про незгоду з його змістом, при цьому не вказавши будь-яких зауважень.

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 № 393/96-ВР (далі - Закон України «Про звернення громадян») органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Стаття 19 Закону України «Про звернення громадян» визначає обов`язок органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

За нормами статті 20 Закону України "Про звернення громадян" звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

На обґрунтовану письмову вимогу громадянина термін розгляду може бути скорочено від встановленого цією статтею терміну.

Наказом МВС України №930 від 15.11.2017 затверджений Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України (далі - Порядок №930), який установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян.

Розділ ІV. Розгляд звернень громадян, оформлення результатів розгляду звернень та надання відповідей заявникам Порядку №930 містить такі норми:

1. Керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

2. Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

3. Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

5. Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.

10. За зверненнями громадян, за якими неможливо своєчасно закінчити перевірку та прийняти в установлений термін рішення, виконавець не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення цього терміну письмово доповідає керівнику органу поліції або його заступнику та порушує питання щодо продовження терміну розгляду в межах, установлених законодавством про звернення громадян. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів.

12. За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

13. Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу.

14. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

18. Не розглядаються повторні звернення до одного й того самого органу, від одного й того самого громадянина, з одного й того самого питання, якщо перше звернення вирішено по суті. За такими зверненнями виконавець складає висновок, який затверджує керівник органу.

Рішення про припинення розгляду такого звернення приймається керівництвом органу поліції, про що повідомляють особу, яка подала звернення.

Судом проаналізовано покликання відповідача на неналежний розгляд позивачем відповідних звернень громадян та встановлено, що відповідно до змісту наказу №284 від 12.09.2022 призначення службового розслідування відбулося у зв`язку недотриманням строків, передбачених положеннями Закону України «Про звернення громадян».

Пункт 1 наказу №90 від 27.09.2022 мотивовано неналежним дотриманням встановленого порядку розгляду звернень громадян, що є порушенням вимог Закону України «Про звернення громадян» та Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930.

Так, Закон України «Про звернення громадян» та Порядок №930 передбачає, що звернення розглядаються і вирішується в термін не одного місяця від дня їх звернення.

Зазначені нормативно-правові акти й передбачають можливість продовження відповідного строку розгляду таких звернень.

З матеріалів справи, судом встановлено, що 22.08.2022 (у визначений місячний строк), позивачем складено на ім`я начальника відділення поліції №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковника поліції Вадима Мельника довідку «Про результати розгляду звернення гр. ОСОБА_4 (ЄО №1928/1929 від 23.07.2022)».

Однак, начальник СП ВП №7 капітан поліції Олег Ящук на вказаній вище довідці зазначив про незгоду з його змістом без зазначення будь-яких зауважень.

При цьому, 03.08.2022 начальнику ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковнику поліції Вадиму Мельнику позивачем було подано рапорт про продовження розгляду матеріалів ЄО №1928 та ЄО №1929 від 23.07.2022.

Крім того, суд зазначає, доказів того, що автори звернень звертались із скаргами на дії/бездіяльність поліцейських щодо неналежного розгляду їх звернення матеріали справи не містять.

Таким чином, в діях позивача відсутні істотні порушення норм Закону України «Про звернення громадян» та Порядку №930, а відповідачем не доведено завдання такими діями будь-якої шкоди.

Враховуючи викладене, на підставі встановлених під час судового розгляду справи фактів та обставин, беручи до уваги, що відповідач не довів належними та допустимими доказами наявності у діях позивача дисциплінарного правопорушення, суд приходить до висновку, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулося за відсутності правових підстав.

Зазначене підтверджує протиправність оскаржуваного позивачем наказу.

Щодо стягнення з відповідача судових витрат у виді судового збору та витрат на професійну правничу допомогу у сумі 15000грн, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що відповідно до квитанції від 21.10.2022 за подання даного позову позивачем сплачено судовий збір у сумі 992,40грн.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути сплачений нею судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

У силу вимог частин 2-3 ст.134 Кодексу адміністративного судочинства України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Вказаними нормами процесуального закону чітко встановлено, що розмір витрат на правничу допомогу, який сплачено або підлягає сплаті, визначається умовами договору та на підставі доказів.

Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні такі докази.

Копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордеру про на надання правничої (правової) допомоги, наявні в матеріалах справи, лише підтверджують повноваження представника позивача на ведення справи у суді та не є доказами, які підтверджують розмір витрат позивача на правничу допомогу в конкретній сумі. Не підтверджує розміру і факт підписання позовної заяви представником та зазначення про договір в ордері, оскільки без надання таких доказів у суду відсутня можливість оцінити його зміст, умови, а також оцінити розмір виконаних адвокатом робіт та співставити їх з умовами договору.

Беручи до уваги той факт, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують розмір витрат на правничу допомогу, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача орієнтовних витрат на правничу допомогу в сумі 15000,00грн.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.1 наказу №90 від 27.09.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області» Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, в частині оголошення ОСОБА_1 зауваження.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Рівненській області судові витрати у виді судового збору у сумі 992,40грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2,м. Рівне,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Суддя Д.Є. Махаринець