Справа № 480/1802/22
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року

м. Київ

справа №480/1802/22

адміністративне провадження № К/990/30458/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті «Укртрансбезпека» на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року (судді: Рєзніков С.С., Бегунц А.О., Курило Л.В.) у справі № 480/1802/22 за позовом ОСОБА_1 до Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про скасування постанови,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки (далі - відповідач), в якому просив скасувати постанову відповідача від 06 грудня 2021 року № 235308 про застосування до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 адміністративно-господарського штрафу в сумі 17 000 грн за порушення вимог статті 39 Закону України "Про автомобільний транспорт".

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року позов задоволено.

Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, 17 жовтня 2022 року на електронну адресу Другого апеляційного адміністративного суду відповідачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року справу витребувано з суду першої інстанції.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2023 року апеляційну скаргу відповідача повернуто скаржнику. Причиною повернення апеляційної скарги слугувало те, що скаржником не дотримано форму звернення з апеляційною скаргою, а саме надіслано останню на електронну адресу апеляційного суду, замість надіслання засобами поштового зв`язку або через систему «Електронний суд».

Згідно довідки про доставку електронного листа апелянтом отримано копію ухвали про повернення апеляційної скарги 06 березня 2023 року (а.с. 82).

20 березня 2023 року Державною службою України з безпеки на транспорті повторно подано до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення суду першої інстанції. Апелянт також просив суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання зазначив, що рішення від 01 серпня 2022 року він отримав 26 серпня 2022 року. Просив врахувати введення воєнного стану на території України з 24 лютого 2022 року.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2023 року у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено. Визнано неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року. Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на рішення суду першої інстанції залишено без руху. Скаржнику надано строк на усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали, для надання до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

На виконання вимог ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2023 року апелянтом подано клопотання про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою, в якій вказував, що істотними перешкодами та труднощами для подання апеляційної скарги у встановлений строк, є обставини, які пов`язані з військовою агресією та загостренням ракетних та артилерійських обстрілів території України з боку російської Федерації, зокрема, по об`єктах критичної інфраструктури, цивільних об`єктах тощо. Вказував, що після ухвалення оскаржуваного апелянтом рішення та до моменту подання апеляційної скарги застосовувались планові, та екстерні відключення світла.

Тобто, наслідки війни, повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетна чи інше збройне ураження території та нестабільні умови в роботі, на переконання апелянта, становили поважну причини у пропуску строку звернення з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2023 року апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року повернуто скаржнику через відсутність поважних причин для поновлення строку звернення з апеляційною скаргою.

29 червня 2023 року через систему «Електронний суд», Державною службою України з безпеки на транспорті втретє подано апеляційну скаргу, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку скаржник зазначав, що встановлений законодавством строк для подання апеляційної скарги пропущено, у зв`язку з воєнним станом в України, а також наслідками військової агресії російської федерації, оскільки будівля, за адресою якої зареєстрований та фактично знаходиться відповідач, є об`єктом інфраструктури та розташований поряд з низкою інших об`єктів критичної інфраструктури та протягом лютого-квітня 2022 року неодноразово перебували у небезпеці. У зв`язку з чим, систематичне відвідування працівниками Укртрансбезпеки безпосереднього робочого місця було неможливим протягом тривалого часу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2023 року клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року залишено без задоволення. Визнано неповажними зазначені в клопотанні причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою, пославшись на те, що введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до апеляційного суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу відповідача, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Надалі ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2023 року апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року залишено без руху та надано десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали, на усунення недоліків шляхом подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вищевказаного рішення суду першої інстанції із зазначенням поважних причин для поновлення строку на звернення з апеляційною скаргою.

Згідно довідки про доставку електронного листа, копію ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху надіслано Державній службі України з безпеки та доставлено до електронного кабінету 18 липня 2023 року о 09:54.

Враховуючи, що вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2023 року не виконані у встановлений судом строк, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Підстави касаційного оскарження та їх обґрунтування

У касаційній скарзі Державна служба України з безпеки на транспорті, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Скаржник зазначає, що при прийнятті оскаржуваного судового рішення суд апеляційної інстанції не врахував доводи відповідача щодо поважності причин пропуску строку на подання апеляційної скарги.

Зокрема, скаржник вказує на те, що вперше причиною пропуску строку на апеляційне оскарження слугувало те, що «Електронний суд» не працював через перебої з інтернетом, а відділення Укрпошти не працювали під час повітряних тривог, зокрема і в день подання апеляційної скарги 17 жовтня 2022 року повітряну тривогу було оголошено 5 разів тривалістю 4 години 57 хвилин, тому у апелянта не було практичної можливості подати апеляційну скаргу передбаченим законодавством способом.

Вказує, що з початку повномасштабного вторгнення сил країни-агресора на територію України, Укртрансбезпека постійно здійснює свою діяльність в умовах дотримання балансу між виконанням функцій та забезпечення життя та здоров`я працівників. До прикладу, систематичним є врахування актуальної інформації про необхідність вжиття додаткових заходів безпеки з огляду на ескалацію воєнної ситуації, оперативне реагування на сигнали повітряної тривоги, тощо. Загальновідомим є те, що такі обставини є непередбачуваними та повністю залежать від розвитку саме воєнних дій. На сьогодні вказані негативні обставини суттєво впливають на систематичне виконання всіх функцій та обов`язків, а тому важливим є забезпечення прав учасників процесу в найбільш об`єктивний спосіб.

Також зазначає, що офіційні державні реєстри у зв`язку із веденням воєнного стану не функціонували, в тому числі ті, що використовуються учасниками судових процесів - Єдиний державний реєстр судових рішень, сайт «Судова влада». Так, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - "Електронний суд" у період з 23 лютого 2022 року по 30 грудня 2022 року працював з перебоями, а документи в системі не відображались.

Проте, на переконання скаржника, судом апеляційної інстанції не взято до уваги доводи апелянта щодо складної організації виконання функцій держави в умовах воєнного стану та постійної небезпеки для життя та здоров`я працівників.

Вказане, на переконання заявника свідчить про обмеження доступу до правосуддя.

Позиція інших учасників справи

Відзиву на касаційну скаргу не надходило.

Рух касаційної скарги

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 09 жовтня 2023 року (судді: Загороднюк А.Г., Єресько Л.О., Соколов В.М.) відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті «Укртрансбезпека» на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 22 листопада 2023 року призначено справу до розгляду.

Джерела права та акти їхнього застосування, оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини першої статті 293 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина третя статті 295 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За правилами пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Тобто, вказаною нормою закону однією з обставин, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, є визнання неповажними наведених скаржником підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (при цьому поважність причин повинен доводити скаржник).

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами).

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Переконуючи у поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження відповідач зазначав, що вперше причиною повернення апеляційної скарги слугувало те, що скаржником не дотримано форму звернення з апеляційною скаргою, а саме надіслано останню на електронну адресу апеляційного суду, замість надіслання засобами поштового зв`язку або через Електронний суд.

У цьому контексті колегія суддів звертає увагу, що згідно із частинами першою, п`ятою, шостою та сьомою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 липня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення) визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно із пунктом 8 підрозділу 1 Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС" підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Пунктом 17 цього ж підрозділу визначено, що особам, які зареєстрували «Електронний кабінет», суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до «Електронного кабінету» таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно із пунктом 24 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Пунктом 37 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» цього розділу визначено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.

Відповідно до пункту 38 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» вказаного розділу інформація про надходження до «Електронного кабінету» відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його «Електронного кабінету».

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що функціонування «Електронного кабінету» та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації «Електронного кабінету» з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

При цьому, колегія суддів зазначає, що наведеними вище нормами Положення передбачене надсилання відповідних документів саме до «Електронного кабінету» користувача.

Указаний порядок надсилання учасникам справи процесуальних документів у справі за допомогою засобів ЄСІТС узгоджується з положеннями частин п`ятої і шостої статті 251 КАС України, згідно з якими учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Скаржник зареєстрований у підсистемі «Електронний суд» та має доступ до всіх документів поданих в електронному вигляді у цій справі.

Згідно з матеріалами справи, довідкою Сумського окружного адміністративного суду засвідчено доставлення рішення суду першої інстанції від 01 серпня 2022 року до «Електронного кабінету» відповідача 03 серпня 2022 року о 10:54 год (а.с. 52).

Однак з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції від 01 серпня 2022 року відповідач звернувся вперше 17 жовтня 2022 року, вдруге 22 березня 2023 року, втретє 29 червня 2023 року, тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження.

У контексті доводів відповідача щодо запровадження воєнного стану, Суд зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 (далі - Указ № 64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, а надалі іншими Указами цей строк продовжений до сьогоднішнього дня).

Водночас введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків у судових справах.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Саме лише посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

У постанові від 28 листопада 2022 року у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказував, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково необхідно брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Ураховуючи наведене, суд апеляційної інстанції мотивовано зазначив, що посилання відповідача на загальні обставини введення в Україні воєнного стану, без обґрунтування і надання доказів на підтвердження того, яким саме чином введення воєнного стану перешкодило йому звернутись з апеляційною скаргою у встановлений КАС України строк, не свідчать про поважність причин пропуску цього строку.

Суд враховує, що дійсно у відповідача могли бути об`єктивні підстави несвоєчасної реалізації права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, проте, неналежна організація процесу з оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатися отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі, і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічний висновок Верховного Суду міститься у постановах від 26 січня 2022 року у справі № 380/22655/21, від 06 грудня 2022 року у справі № 160/195/22, від 09 листопада 2023 року у справі № 560/11237/22.

Також скаржником не долучено жодних доказів з метою підтвердження вказаних обставин, зокрема, щодо відсутності електроенергії та інтернету, крім того, посилання скаржника на довготривалі повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки довготривалі повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру. Повітряні тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру, що свідчить про роботу відділень Укрпошти, та можливість скаржника звернутись до суду з моменту ухвалення рішення суду першої інстанції протягом 30-денного строку.

Вказані скаржником підстави пропуску строку є виключно проблемою внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які не можна вважати належними доказами того, що пропуск строку на апеляційне оскарження відбувся з незалежних від нього причин.

Отже, наведені скаржником обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду, а тому суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку щодо неповажності наведених скаржником причин та відсутності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин Суд уважає, що висновки суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті «Укртрансбезпека» на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року ґрунтуються на правильному застосуванні норм процесуального права.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

Згідно з частиною першою статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З урахуванням викладеного, Суд уважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Судові витрати

З огляду на результат касаційного розгляду, суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті «Укртрансбезпека» залишити без задоволення.

Ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Загороднюк

судді Л.О. Єресько

В.М. Соколов