Справа № 120/15482/23
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про закриття провадження в справі

м. Вінниця

23 листопада 2023 р. Справа № 120/15482/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жданкіної Наталії Володимирівни, розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника третьої особи про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "Відродження", приватне підприємство "Мега-гранд КФТ", товариство з обмеженою відповідальністю "Автоальянс-стар" про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "Відродження", приватне підприємство "Мега-гранд КФТ", товариство з обмеженою відповідальністю "Автоальянс-стар" про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю допущеної Виконавчим комітетом Вінницької міської ради у вигляді не вчинення дій щодо скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 29.05.2019 "Скасування реєстраційної дії за судовим рішенням, 29.05.2019 12:00:26, №1001152, Стиран Н.Л., Вінницька районна державна адміністрація Вінницької області, Підстава: судове рішення, Атрибути судового рішення: Судове рішення від 25.03.2019 №902/743/18 Господарський суд Вінницької області".

Ухвалою від 11.10.2023 позовну заяву залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом:

1) надання доказів участі ОСОБА_1 в товаристві з обмеженою відповідальністю "Відродження".

2) уточнення статусу позивача за даним адміністративним позовом, а саме: зазначення інформації про те, чи поданий даний позов від імені ОСОБА_1 , як фізичної особи, чи від імені ТОВ "Відродження" або іншої юридичної особи. Зокрема:

- у разі, якщо даний позов поданий від імені ОСОБА_1 , як фізичної особи, тоді позивачу слід надати обґрунтування порушення оскаржуваною бездіяльністю Виконавчого комітету Вінницької міської ради його прав, свобод чи інтересів;

- у разі, якщо даний позов поданий від імені юридичної особи - ТОВ "Відродження" тоді позивачу слід надати докази на підтвердження повноважень на звернення до суду від імені ТОВ "Відродження".

На виконання вимог ухвали від 11.10.2023 позивач повідомив, що позов ним поданий від свого імені, а не від ТОВ "Відродження". Зазначив, що позов поданий ОСОБА_1 як фізичною особою, яка внаслідок бездіяльності відповідача не може відновити належні їй суб`єктивні права. Також, позивач навів додаткові аргументи та надав додаткові докази в підтвердження допущення з боку відповідача порушення його прав.

Ухвалою від 04.07.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Даною ухвалою також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

У встановлений судом строк відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив щодо задоволення даного позову. Зокрема зазначив, що 29 травня 2019 року державним реєстратором Вінницької районної державної реєстрації Вінницької області Стиран Н.Л. проведено скасування реєстраційної дії №1001152 на підставі рішення Господарського суду Вінницької області від 25.03.2019 у справі №902/743/18, яким визнано недійсним та скасовано державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ «Відродження», яке набуло законної сили.

Однак, як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про юридичну особу ТОВ «Відродження», який міститься в матеріалах справи, після реєстраційної дії №1001152 проводились інші реєстраційні дії, а саме:

- «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи, 06.06.2019 09:12:11, 8001152, Інші зміни. Зміна відомостей про органи управління юридичної особи. Зміна місцезнаходження юридичної особи (у разі зазначення його в установчих документах). Зміна органу управління. Зміна складу або інформації про засновників. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи., ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 06.06.2019 09:17:18, 9001152, Зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою. Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна фізичних осіб або зміна відомостей про фізичних осіб - платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо., ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Виправлення помилок, 06.06.2019 09:50:36, 0001152, ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»; -«Виправлення помилок, 06.06.2019 17:27:12, 1001152, ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 12.07.2019 09:56:30, 2017187, Зміна складу або інформації про засновників. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи., ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи, 06.08.2019 08:56:51, 3017187, Інші зміни., ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Внесення рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації, 18.11.2020 15:46:00, 054017187, ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради»;

- «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 20.10.2021 08:29:25, 055017187, Зміна кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміна відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера). Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи , ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Вінницької міської ради».

З огляду на зазначене, представник відповідача зауважив, про неможливість скасування реєстраційної дії №1001152 від 29.05.2019 без скасовання інших реєстраційних дій проведених після 2019 року.

Окремо вказав, що вирішення питань щодо внесення змін до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань належить до повноважень державного реєстратора, а не до повноважень виконавчого комітету Вінницької міської ради.

14.11.2023 на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи приватного підприємства "Мега-гранд КФТ", в яких представник підприємства, окрім іншого, просив закрити провадження у справі на підстав ч. 1 ст. 238 КАС України. Представник третьої особи звернув увагу на те, що позивач керуючись приписами статей 7,34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", оскаржуючи протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Вінницької міської ради визначає даний спір як публічно-правовий спір з оскарження дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень при реалізації ними управлінських функцій.

Проте на переконання ПП "Мега-гранд КФТ" заявлені позивачем позовні вимоги не відповідають ознакам та характеристикам публічно-правового спору, а мають ознаки корпоративного спору та підлягає розгляду за правилами встановленими ГПК України.

Вимога щодо дій чи бездіяльності державного реєстратора з внесення в ЄДР відомостей, щодо достовірності яких виник корпоративний спір, має похідний характер від корпоративного спору щодо частки в ТОВ «ВІДРОДЖЕННЯ» та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту в ефективний спосіб.

Також представник третьої особи вказав, що з наведених в позовній заяві підстав позову, його мотивації та складу учасників слідує, що сам позивач визнає, що фактично даний позов направлений на відновлення його прав на частку у статутному капіталі ТОВ «ВІДРОДЖЕННЯ». Відповідно, такий спір не відповідає критерій публічно-правового спору визначеного ч. 1 ст. 4 КАС України.

Підсумовуючи представник третьої особи зазначив, що хоча позовні вимоги і мають похідний характер від корпоративного спору і залежить від наявності у позивача самого порушеного права, і , як вважає позивач, його права та інтереси підлягають захисту шляхом скасування запису в ЄДР, то в силу вищенаведених приписів такий спір мав би розглядатись за правилами господарського судочинства незважаючи на те, що позовні вимоги стосуються лише оскарження дій/бездіяльності щодо реєстрації.

Висновок аналогічного змісту було зроблено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 4 вересня 2018 року у справі N 904/5857/17 копія якої додається

Оцінивши наведені представником ПП "Мега-гранд КФТ" аргументи в поданих ним письмових поясненнях, а також виходячи з наявних у справі доказів та письмових пояснень, викладених у позові та відзиві, суд доходить висновку, що дану справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, а тому провадження у справі підлягає закриттю з таких мотивів та правових підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20.07.2006 у справі «Сокуренко і Стригун проти України» вказав, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з … питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів …». Суд дійшов висновку, що національний суд не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом, і, таким чином, не міг вважатися судом, «встановленим законом».

Отже, поняття «суду, встановленого законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Вирішуючи питання щодо визначення юрисдикції, в межах якої має розглядатись ця справа, суд виходить з такого.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Так, Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції, які полягають в наступному:

«Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовим вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень. Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є виконання ним публічно-владних управлінських функцій саме у тих правовідносинах, в яких виник спір.

Натомість приватно-правові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило майнового, приватного права чи інтересу, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії чи рішення суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, помилковим є поширення юрисдикції адміністративних судів на всі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин».

У постанові від 10.09.2019 у справі № 921/36/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що спори, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, є корпоративними у розумінні пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України незалежно від того, чи є позивач акціонером (учасником) юридичної особи, і мають розглядатися за правилами Господарського процесуального кодексу України.

Зважаючи на те, що саме Велика Палата Верховного Суду є судом, уповноваженим вирішувати юрисдикційні спори, колегія суддів не має підстав не погодитися із запропонованим підходом.

Судом встановлено, що позивач оскаржує до адміністративного суду дії суб`єкта владних повноважень - Виконавчого комітету Вінницької міської ради, які пов`язані із реєстрацією змін до відомостей про юридичну особу ТОВ «ВІДРОДЖЕННЯ» в частині виключення позивача зі складу учасників товариства, посилаючись при цьому на порушення цим суб`єктом положень Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». Незаконність реєстраційних дій, за позицією позивача, полягає у внесенні змін до відомостей про юридичну особу ТОВ «ВІДРОДЖЕННЯ», що як наслідок призвело до позбавлення його права на участь в управлінні юридичної особи (ТОВ «ВІДРОДЖЕННЯ»).

Таким чином, без надання правової оцінки відносин між позивачем та третьою особою спір не може бути вирішено, а права позивача не можуть бути захищені ефективно.

Скасування спірних реєстраційних дій та записів не призведе до вирішення цього спору і не сприяє виконанню завдання адміністративного судочинства.

Аналогічних висновки наведені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 у справі №904/5857/17.

Частиною другою статті 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Пунктами 3, 4 частини першої статті 20 ГПК України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають: з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; у спорах, що виникають з правочинів щодо акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав в юридичній особі, крім правочинів у сімейних та спадкових правовідносинах.

Водночас пункт 4 частини першої статті 20 цього Кодексу не обмежує склад учасників такого спору.

З огляду на викладене суд вважає, що спір між сторонами не стосується сфери публічно-правових відносин та перебуває за межами адміністративної юрисдикції та підпадає під юрисдикцію господарських судів.

Крім того, суд враховує постанову КАС ВС від 25.05.2022 у справі №0240/3278/18-а, прийняту щодо подібних правовідносин, предметом спору та складом учасників справи.

Суд не оцінює інші доводи, викладені сторонами у позовній заяві, відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях, оскільки порушення правил юрисдикційної підсудності є обов`язковою підставою для закриття провадження у справі.

Отже, провадження у цій адміністративній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України (справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства) з одночасним роз`ясненням заявниці можливості звернутися до суду в порядку господарського судочинства.

Згідно з ч. 2 ст. 238 КАС України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

При цьому, статтею 239 КАС України передбачені наслідки закриття провадження у справі.

Якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини 1 статті 238 КАС України, суд повинен роз`яснити позивачу, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ (ч.1 ст.239 КАС України).

Відповідно до ч.2 ст.239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Частиною другою статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також суд вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Згідно з частиною другою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Таким чином, питання щодо повернення судового збору буде вирішено у разі надходження відповідного клопотання позивача.

Керуючись ст.ст. 238, 248, 256, 294 КАС України, -

у х в а л и в :

Закрити провадження в адміністративній справі № 120/15482/23 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "Відродження", приватне підприємство "Мега-гранд КФТ", товариство з обмеженою відповідальністю "Автоальянс-стар" про визнання протиправним та скасування рішення.

Сторонам роз`яснюється, що у відповідності до ч.2 ст.239 КАС України повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Копію ухвали невідкладно надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна