Справа № 620/14021/23
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2023-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

24 листопада 2023 року Справа № 620/14021/23 ЗП/280/40/23 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Максименко Л.Я., перевіривши матеріали

за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , кодЄДРПОУ НОМЕР_2 )

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 )

про стягнення збитків, нанесених державі, -

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 (далі - позивач) звернулась до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (далі - відповідач) про стягнення суми збитків нанесених державі в сумі 3149,10 грн.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 27.09.2023 передано адміністративну справу № 620/14021/23 за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення суми збитків на розгляд до Запорізького окружного адміністративного суду (вулиця Сергія Синенка, 65В, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69061).

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 24.10.2023 та за результатами автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Максименко Л.Я.

Ухвалою суду від 30.10.2023 позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

У встановлений строк позивачем подано докази сплати судового збору та заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій він посилається на те, що відповідно до аналітичної довідки Вищого адміністративного суду України від 01.02.2009 року «Про вивчення та узагальнення практики розгляду адміністративними судами спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби», судам під час розгляду даної категорії справ слід застосовувати строки звернення до суду, встановлені спеціальними законами (дисциплінарними статутами). У разі коли вони зазначені питання не врегульовують, слід виходити із строків звернення до суду, визначених частиною першою статті 233 Кодексу законів про працю України. Повідомлено, що зазначаючи про необхідність застосування до наявних між сторонами правовідносин положень ч.5 ст. 122 КАС України, судом не враховано, що підстави та порядок притягнення військовослужбовців до матеріальної відповідальності визначені Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» (набрав чинності 31.10.2019), тобто нормами спеціального законодавства. Відтак, вважає, що під час вирішення питань щодо притягнення військовослужбовців до матеріальної відповідальності застосуванню підлягають саме положення зазначеного Закону, а висновки суду про необхідність застосування у даному випадку положень ч.5 ст. 122 КАС України є хибними. Посилається на те, що відповідно до статті 4 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Розглянувши вказану заяву, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 з метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, відступила від висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі №755/2258/17 та вказала про наступне.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Вказані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Тобто, перебіг строку звернення до суду з цим адміністративним позовом на час звернення позивача з цим позовом до суду визначається приписами КАС України.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 26 січня 2021 року у справі № 620/1720/20, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд звертає увагу, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 09.09.2021 року № 212 (по стройовій частині) було виключено ОСОБА_1 зі списків військової частини НОМЕР_4 та звільнено з військової служби на підставі підпункту «д» (через службову невідповідність) пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок військову службу», а також, було визначено утримати з грошового забезпечення за речове майно, яке не вислужило термінів носки та рахується за військовослужбовцем військової служби за контрактом ОСОБА_2 на суму 8918 (вісім тисяч дев`ятсот вісімнадцять) гривень 19 (дев`ятнадцять) копійок та 3388 (три тисячі триста вісімдесят вісім) гривень 24 (двадцять чотири) копійки.

Суд наголошує, що станом на момент видання наказу про звільнення відповідача військова частина НОМЕР_4 знала про завдання відповідачем матеріальної шкоди, а отже, саме з цього часу виникли підстави для пред`явлення визначених законом вимог і, відповідно, розпочався перебіг процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі, відповідно до пункту 31 Положення.

Проте, з указаним позовом військова частина НОМЕР_4 звернулася до адміністративного суду лише 14 вересня 2023 року, тобто з пропуском тримісячного строку, визначеного статтею 122 КАС України.

Аналогічна правова позиція щодо застосування у цій категорії спорів процесуальних строків звернення до суду, передбачених КАС України, викладена у постановах Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 620/1720/20, від 28 січня 2021 року у справі № 140/6315/20, від 24 червня 2021 року у справі №420/4099/20 та у постанові від 06 квітня 2023 року по справі № 320/7204/21.

Суд зауважує, що строк у три роки, визначений Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» є матеріальним, в межах якого особу можу бути притягнуто до відповідальності.

Тому, суд не приймає доводи позивача про застосування строків, визначених Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі», оскільки, процесуальний строк звернення до суду в даній категорії справ встановлений саме КАС України.

Частинами 1, 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Водночас, позивачем на виконання вимог ухвали суду не подано заяву про поновлення строку та не підтверджено доказами наявність поважних причин та обставин, які йому об`єктивно перешкоджала оскаржити дії суб`єкта владних повноважень у визначений строк.

Пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем не наведено об`єктивних і непереборних обставин, що перешкоджали йому вчасно реалізувати процесуальні права, такі обставини не підтверджуються доданими до позовної заяви документами, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 122,123, 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , кодЄДРПОУ НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про стягнення збитків, нанесених державі, - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її постановлення.

Суддя Л.Я. Максименко