Справа № 240/33788/22
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 листопада 2023 року м. Житомир справа № 240/33788/22

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Липа В.А., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця Департаменту державної виконавчої служби Відділ примусового виконання рішень Міністерства юстиції України Іванюти І.М. від 30.01.2017 про закінчення виконавчого провадження №39507399 та зобов`язати поновити виконавче провадження щодо примусового виконання постанови Житомирського кружного адміністративного суду від 01 листопада 2012 року у справі №0670/4692/12 про поновлення ОСОБА_1 на роботі.

Ухвалою суду від 28.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- нової позовної заяви до відповідача, оформленої із дотриманням вимог ст.ст. 5, 160-161 КАС України, в 2-х примірниках;

- заяви про поновлення строку звернення до суду, у разі необхідності, оформленої з урахуванням вимог ст. 167 КАС України.

Позивачем на виконання вимог ухвали суду від 28.12.2022 подано заяву на усунення недоліків, додатками до якої зазначено: позовну заяву, заяву про поновлення строку звернення до суду, клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 30 березня 2023 року Житомирський окружний адміністративний суд позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови повернув позивачу з підстав передбачених ч.4 ст.169 КАС.

Сьомий апеляційний адміністративний суд постановою від 29 травня 2023 року залишив без змін ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 30 березня 2023 року.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26 жовтня 2023 року ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі № 240/33788/22 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції Житомирського окружного адміністративного суду.

У вказаній постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зазначив, що суд першої інстанції неправомірно повернув позовну заяву позивачу, так як в силу частини першої зазначеної статті (статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України) не надав позивачеві можливості повідомити про інші причини поважності пропуску строку на звернення до суду.

З урахуванням висновків Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Позивачем до суду було подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в обгрунтування якої вказано, що про спірну постанову державного виконавця від 30.01.2017 про закінчення виконавчого провадження №39507399 дізнався 16.12.2022 з відповіді на адвокатський запит. Просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовною заявою та поновити такий.

Дослідивши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду та матеріали позовної заяви, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця передбачені ст.287 КАС України.

Так, відповідно до частини першої вказаної статті, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно із п.1 ч.2 ст.287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, до Департаменту державної виконавчої служби звернувся з адвокатським запитом за вих. №07/02-22 від 07.02.2022 ОСОБА_2 у зв`язку з наданням правничої допомоги ОСОБА_1 , в якому поміж іншого, просив надати інформацію щодо стану виконавчого провадження №ВП 39507399.

Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України листом №21732/22159-33-22/20 від 21.02.2022 повідомив адвоката Угрінчука Олексія Едуардовича щодо результатів розгляду запиту, де зазначив, що державним виконавцем Іванютою І.М. 30.01.2017 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження відповідно до пункту 1 частини 1 статті 39 Закону України "Про виконавче провадження".

Вказаний лист направлено адвокату 22.02.2022, про що свідчить копія конверта.

Щодо тверджень позивача про обізнаність з приводу закінчення ще 30.01.2017 виконавчого провадження ВП 39507399 лише наприкінці 2022 року з відповіді на адвокатський запит, то суд зазначає, що повідомлені позивачем обставини є суперечливими та недоведеними, оскільки жодних доказів на їх підтвердження як до матеріалів позовної заяви, так і заяви про поновлення строку звернення до суду надано не було.

Отже, будучи обізнаним про закінчення виконавчого провадження у лютому 2022 року та звернувшись до суду у грудні 2022 року, ОСОБА_1 пропустив десятиденний строк звернення до суду, визначений ст.287 КАС України.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах і стимулює суд та учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 в справі № 1.380.2019.001042.

Таким чином, причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Окрім цього, слід зауважити, що отримання позивачем відповіді на адвокатський запит не змінює момент, з якого позивач мав можливість дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з даним позовом неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання:

- обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.А. Липа