Справа № 200/16787/21
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 року Справа№200/16787/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Чекменьова Г.А., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), Донецької обласної прокуратури, про визнання протиправним та скасування рішення, наказу, поновленні на посаді та стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач-1), П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (далі відповідач-2), Донецької обласної прокуратури (далі відповідач-3), у якому просив:

визнати протиправним і скасувати рішення П`ятнадцятої кадрової комісії від 13 вересня 2021 року № 307 «Про неуспішне проходження прокурором атестації»;

визнати протиправним та скасувати наказ керівника Донецької обласної прокуратури від 21 жовтня 2021 року № 2611-к про звільнення з посади прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області за підпунктом 2 пункту 19 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року № 113-IX;

поновити на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області у Донецькій обласній прокуратурі з 22 жовтня 2021 року;

стягнути з Донецької обласної прокуратури середній заробіток за весь час вимушеного прогулу починаючи із 22 жовтня 2021 року до дати винесення судового рішення;

допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області та в частині стягнення з Донецької обласної прокуратури середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Позивач вважає, що П`ятнадцятою кадровою комісією безпідставно прийнято рішення про неуспішне проходження атестації, оскільки успішному проходженню атестації 05.11.2020 року завадили технічні збої в роботі програми. В зв`язку з цим позивачем подано відповідну заяву про надання можливості повторного проходження другого етапу атестації, яка була задоволена Другою кадровою комісією згідно з протоколом від 19.11.2020 року № 14. Всупереч прийнятому рішенню, П`ятнадцята кадрова комісія не допустила позивача до повторного складання іспиту, оскільки факт звернення із заявою про технічні збої не є доказом їх наявності. Проте позивач вважає, що П`ятнадцята кадрова комісія неправомочна змінювати рішення першої кадрової комісії.

На думку позивача, підставою для звільнення з займаної посади та органів прокуратури не може бути рішення кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, враховуючи, що у розділі IV Порядку проходження прокурорами атестації взагалі відсутні критерії, система оцінки, порядок оцінки виконаного практичного завдання, вимоги до професійного рівня осіб, які оцінюють практичне завдання, строки перевірки правильності виконаного практичного завдання, значення результатів практичного завдання при прийнятті остаточного рішення про успішне або неуспішне проходження атестації прокурором. Зазначене є порушенням принципу юридичної визначеності, адже сприяє неоднаковому підходу в оцінці результатів практичного завдання, необмежено розширює повноваження кадрових комісій при їх оцінці, надає їм не передбачені законом дискреційні повноваження і звужує права прокурорів на працю і гарантії незалежності прокурорів.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року позов задоволено частково.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2023 року скасовано рішення Донецького окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року у справі № 200/16787/21 у задоволені позову відмовлено.

Постановою Верховного суду від 13 липня 2023 року рішення Донецького окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року та постанова Першого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2023 року скасовані та справу № 200/16787/21 направлено на новий розгляд до Донецького окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 24 липня 2023 року справу прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 07 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви Донецької обласної прокуратури про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 31 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви Офісу Генерального прокурора про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідач-1 - Офіс Генерального прокурора, надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що за приписами п. 7 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Відповідач-1 вказав, що Пунктом 9 розділу І Порядку передбачено, що атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 цього Порядку.

Згідно з п. 10 розділу І Порядку заява, вказана у п. 9 розділу І цього Порядку, подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15.10.2019 (включно). Заява підписується прокурором особисто.

Вищевказані вимоги ОСОБА_1 дотримано, ним подано заяву у встановлений строк і за визначеною формою, у зв`язку з чим його допущено до проходження атестації прокурорів.

За наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки позивач набрав 88 бали, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, оскільки прохідний бал було встановлено 93. Враховуючи викладене, П`ятнадцятою кадровою комісією з атестації прокурорів місцевих прокуратур, відповідно до вимог пунктів 13, 16, 17 розділу II Закону № 113-ІХ, пункту 6 розділу І, пунктів 5, 6 розділу III Порядку № 221, обґрунтовано прийнято рішення від 13.09.2021 року № 307 про неуспішне проходження позивачем атестації, а в подальшому прокурором Донецької області - наказ від 21 жовтня 2021 року № 2611-к, про звільнення з посади прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області за підпунктом 2 пункту 19 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року № 113-IX у зв`язку з рішенням кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.

Відтак відповідач-1 вважає, що звільнення позивача відбулось з дотриманням вимог законодавства, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Представником відповідача-3 - Донецької обласної прокуратури до суду надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено про безпідставність викладених в ній доводів. Відповідач вказує, що законодавцем чітко і однозначно визначено процедуру реформування органів прокуратури, зазначивши, які саме дії мають вчинити особи з метою подальшого проходження служби в органах прокуратури, а саме успішно пройти атестацію. Зазначає, що позивачем дотримано вимоги законодавства: подано заяву у встановлений строк за визначеною формою, у зв`язку з чим його допущено до проходження атестації прокурорів. Вказав, що положення пп. 2 п. 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону є імперативними і зобов`язують керівника регіональної прокуратури на виконання рішення комісії прийняти рішення про звільнення прокурора. При цьому можливість незастосування керівником місцевої прокуратури звільнення до прокурора на підставі рішення комісії Законом не передбачена. Щодо доводів позивача про відсутність законодавчих підстав для його звільнення відповідач-3 зазначає, що таке звільнення прямо передбачено пп. 2 п. 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону.

Відповідач-3 зазначив, що юридичним фактом, що зумовив звільнення позивача, є рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором місцевої прокуратури. Вважає, що всі мотиви позивача щодо незгоди з її звільненням ґрунтуються на незгоді з самим Законом №113-ІХ, водночас положення цього Закону неконституційними не визнавались. У зв`язку з цим відповідач-3 просив відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

Крім того, безпідставною є вимога стягнути середній заробіток з дня звільнення, оскільки відповідно у день звільнення 22.10.2021 ОСОБА_1 ще працював у прокуратурі та за цю дату, з ним проведено розрахунок. Відтак, він не може вимагати стягнення середнього заробітку за цей день.

Відповідач-2 - П`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), належним чином повідомлений про розгляд справи. Відзив з боку вказаного відповідача до суду не надійшов.

Позивач, надав відповідь на відзив Офісу Генерального прокурора, де зазначив, що не визнає заперечень відповідача-1 та просив відхилити наведені відповідачем-1 заперечення та задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, в тому числі, розумні строки розгляду справи судом. Статтею 6 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. За визначенням пункту 11 частини першої статті 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Тому, відповідно до наведених норм, справа розглянута впродовж розумного строку, необхідного для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення, враховуючи обставини збройної агресії проти України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини.

Позивач, ОСОБА_1 з 24.11.2009 по 08.06.2015 працював в органах прокуратури Донецької області. З 08 жовтня 2019 року перебував на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури (наказ Генерального прокурора України від 04 жовтня 2019 року № 217-к).

На виконання вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» № 113-ІХ, Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 розпочато процес атестації прокурорів.

09.10.2019 позивачем надано заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

Відповідно до наказів Офісу Генерального прокурора від 17.02.2021 № 39 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» та від 17.02.2021 № 40 «Про день початку роботи окружних прокуратур», з 15.03.2021 утворені окружні прокуратури і припинено діяльність місцевих прокуратур шляхом їх реорганізації.

За результатами проходження позивачем 1-го етапу атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора позивачем набрано достатню кількість балів, через що його було допущено до 2-го етапу атестації - іспиту на загальні здібності та навички.

В 2-му етапі атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, який відбувся 05.11.2020, позивачем набрано 88 балів (вербальний блок - 91 балів, абстрактно-логічний блок - 84 балів), що є меншим за встановлений прохідний бал - 93 (встановлений наказом виконувача обов`язків Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474). Результати іспиту відображені у відомості про результати такого тестування, з якою позивач був ознайомлений, що підтверджується його підписом.

Згідно з протоколом засідання Другої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (далі за текстом - Друга кадрова комісія) 05.11.2020 відбулося засідання другої кадрової комісії, на якому затверджено список осіб, які 05.11.2020 року не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, набравши менше 93 бали, до якого було внесено позивача (протокол засідання вказаної комісії від 05.11.2020 № 10 та додаток №3 до нього).

06.11.2020 та 17.11.2020 позивач надав заяви до Другої кадрової комісії з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), в яких повідомив про те, що під час проходження тесту у нього неодноразово виникали «зависання» комп`ютерної техніки, що позбавляло позивача можливості вчасно вирішити декілька завдань та відволікало його під час складання іспиту. Окрім цього, в даних заявах позивач зазначив, що при проходженні ним тестування, конкурсною комісією йому був наданий логін « НОМЕР_1 », при завершенні тестування на екрані висвітились два логіни: один «541139» (який він отримав, коли зареєструвався для проходження тестування), другий «541138». У вказаних заявах позивач зазначив, що до спостерігачів та інших членів комісії не звертався, оскільки час наданий на проходження вказаного етапу дуже обмежений, та він був впевнений, що на вказані завдання відповідає вірно. В заявах позивач просив надати йому можливість ознайомитися із завданнями та його відповідями на кожне завдання. Просив надати можливість повторно пройти тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

19.11.2020 відбулось засідання Другої кадрової комісії, на якому розглядалися заяви щодо допуску до повторного проходження іспиту, в тому числі вищевказані заяви позивача. За наслідком розгляду, згідно з протоколом № 14 від 19.11.2020, заяву ОСОБА_1 задоволено, позивача внесено до графіку для складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; ОСОБА_1 виключено зі списку осіб, які 05.11.2020 не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; згідно з п. 11 Розділу 1 Порядку проходження прокурорами атестації та за результатами розгляду заяв визнано причини поважними.

25.11.2020 на електрону пошту позивача надійшов лист від Другої кадрової комісії, яким його повідомлено про задоволення його заяви про повторну здачу іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; повідомлено, що проходження анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки буде призначено на іншу дату, визначену кадровими комісіями, згідно з відповідним графіком.

Згідно з наказом Офісу Генерального прокурора від 16 липня 2021 року № 236 визнано такими, що втратили чинність накази Генерального прокурора про створення першої, другої, третьої, четвертої кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).

Наказом Офісу Генерального прокурора від 22 липня 2021 року № 239 створено П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).

Департаментом кримінально-правової політики та захисту інвестицій Офісу Генерального прокурора листом від 05 серпня 2021 року № 06/2/2-2982вих-21 направлено для розгляду на ім`я голови П`ятнадцятої кадрової комісії інформацію про результати вивчення питання щодо призначення нового часу (дати) іспиту на загальні здібності та навички прокурорам місцевих прокуратур, які 02.11.2020 - 09.11.2020 брали участь у тестуванні, у тому числі й щодо позивача.

Згідно з протоколом П`ятнадцятої кадрової комісії від 09 серпня 2021 року № 1 вирішено звернутися до кадрового підрозділу Офісу Генерального прокурора про передачу до П`ятнадцятої кадрової комісії матеріалів атестації стосовно прокурорів, щодо яких прийнято першою-четвертою кадровими комісіями атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) рішення про призначення нового часу (дати) складання іспиту.

За актом приймання-передачі матеріалів з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) П`ятнадцятій кадровій комісії передано матеріали атестації (відомості, протоколи, заяви тощо) першої - четвертої кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) стосовно прокурорів, щодо яких прийнято рішення про призначення нового часу складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

09.08.2021 (після припинення повноважень Другої кадрової комісії та створення П`ятнадцятої кадрової комісії) відбулось засідання П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), на якому, заслухавши доповідну записку Офісу Генерального прокурора, вирішено звернутися до кадрового підрозділу Офісу Генерального прокурора про передачу П`ятнадцятій кадровій комісії матеріалів атестації щодо прокурорів, щодо яких Першою - Четвертою кадровими комісіями прийнято рішення про призначення нового часу (дати) складання іспиту (протокол засідання від 09.08.2021 № 1).

Згідно з протоколом від 26.08.2021 № 7 на засіданні П`ятнадцятої кадрової комісії розглянуто низку питань, у тому числі, питання про включення позивача до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

За результатами розгляду комісією цього питання встановлено відсутність підстав для включення позивача до графіку складання іспиту, за результатами голосування за включення позивача до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки проголосувало 0, проти 4 членів кадрової комісії.

У вказаному протоколі зазначено, що 05.11.2020 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації) ОСОБА_1 набрав 88 балів, що, з урахуванням наказу Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474, є менше затвердженого прохідного балу (93) для успішного складання іспиту.

ОСОБА_1 подав заяву про повторне проходження тестування з підстав некоректної роботи комп`ютерної техніки, на якій проводилось тестування.

Згідно з відомостями про результати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, проходження тестування з боку ОСОБА_1 було завершено; під час проведення тестування звернень від нього до робочої групи та до членів комісії не надходило; акти про дострокове завершення тестування з незалежних від членів комісії та прокурора причин відповідно до п. 7 розд. І Порядку проходження прокурорами атестації, що затверджений наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221, не складалися.

Сам факт звернення прокурора із заявою про технічні збої програмного забезпечення після неуспішного проходження ним тестування не є доказом їх наявності. Відповідно до п. 17 розділу II Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури від 19.09.2019 № 113-IX та п. 7 розділу I Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221, повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів, забороняється.

В подальшому вказаною Комісією включено позивача до Переліку прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), які за результатами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, які відбулось 02.11.2020 09.11.2020, набрали менше прохідного балу (93) і не успішно пройшли атестацію (додаток № 1 до протоколу від 13.09.2021 № 11).

13.09.2021 П`ятнадцятою кадровою комісією прийнято рішення щодо позивача № 307 Про неуспішне проходження прокурором атестації.

На підставі зазначеного рішення 21.10.2021 Донецькою обласною прокуратурою прийнято наказ № 2611-к про звільнення позивача з 22.10.2021 з посади прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області.

Вирішуючи справу, суд застосовує такі норми права.

Закон України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин).

Статтею 4 Закону № 1697-VII установлено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Прокурор призначається на посаду безстроково та може бути звільнений з посади, його повноваження на посаді можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених законом (частина третя статті 16 Закону № 1697-VII із змінами, внесеними згідно із Законом № 113-IX).

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 51 Закону № 1697-VII прокурор звільняється з посади у разі ліквідації чи реорганізації органу прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, або в разі скорочення кількості прокурорів органу прокуратури.

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року №113-IX (далі - Закон № 113-IX, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин)

Згідно зі статтею 21 Закону № 113-IX у тексті Закону № 1697-VII слова «Генеральна прокуратура України», «регіональні прокуратури», «місцеві прокуратури» замінено відповідно словами «Офіс Генерального прокурора», «обласні прокуратури», «окружні прокуратури».

Згідно з пунктом 6 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до пункту 9 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 7 цього розділу.

Пунктом 10 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-ІХ установлено, що прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, мають право у строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

Згідно з пунктом 11 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур, утворення, визначення складу, періоду та порядку роботи яких, здійснюється Генеральним прокурором.

Відповідно до пункту 14 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.

Згідно з пунктами 16-18 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

Кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів, крім випадків її проходження прокурорами та слідчими органів прокуратури, зазначеними в підпункті 3 пункту 7 цього розділу, забороняється.

У разі успішного проходження атестації прокурор за умови наявності вакансії та за його згодою може бути переведений Генеральним прокурором на посаду прокурора в Офіс Генерального прокурора, а керівником обласної прокуратури - на посаду прокурора у відповідній обласній прокуратурі та в окружній прокуратурі, яка розташована у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної обласної прокуратури. При цьому переведення прокурора може бути здійснено в орган прокуратури, що є рівнозначним, вищим або нижчим щодо органу прокуратури, в якому він обіймав посаду прокурора на день набрання чинності цим Законом, з урахуванням вимог щодо стажу роботи в галузі права, визначених у статті 27 Закону України «Про прокуратуру». При переведенні на посаду прокурора окружної прокуратури вимоги щодо стажу, передбачені частиною першою статті 27 Закону України «Про прокуратуру», не поширюються на прокурорів військових прокуратур, які успішно пройшли атестацію. У разі успішного проходження атестації прокурорами та слідчими військових прокуратур, які є військовослужбовцями, питання про їх звільнення з військової служби вирішується відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та інших нормативно-правових актів України, якими встановлено порядок проходження громадянами України військової служби, з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Пунктом 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX установлено, що, прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора за умови настання однієї з таких підстав: 1) неподання прокурором чи слідчим органів прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію; 2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації; 3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора чи слідчого органів прокуратури, який успішно пройшов атестацію; 4) ненадання прокурором чи слідчим органів прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі. Перебування прокурора на лікарняному через тимчасову непрацездатність, у відпустці чи у відрядженні до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі не є перешкодою для його звільнення з посади прокурора відповідно до цього пункту. Указані в цьому пункті прокурори можуть бути звільнені з посади прокурора також і на інших підставах, передбачених Законом України «Про прокуратуру».

Порядок проходження прокурорами атестації затверджений наказом Генерального прокурора від 03 жовтня 2019 № 221 (далі - Порядок № 221, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин).

За визначенням, що міститься в пункті 1 розділу І Порядку № 221, атестація прокурорів - це встановлена розділом II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX і цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.

Відповідно до пунктів 2, 4 розділу І Порядку № 221 атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями. Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора.

Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації (пункт 6 розділу ІІІ Порядку № 221).

Згідно з пунктом 7 розділу І Порядку № 221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, або ж у разі скасування судом рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди.

Відповідно до пункту 8 розділу І Порядку № 221 за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Пунктом 11 розділу І Порядку № 221 визначено, що особиста участь прокурора на всіх етапах атестації є обов`язковою. Перед кожним етапом атестації прокурор пред`являє кадровій комісії паспорт або службове посвідчення прокурора. У разі неявки прокурора для проходження відповідного етапу атестації у встановлені кадровою комісією дату, час та місце, кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором. Факт неявки прокурора фіксується кадровою комісією у протоколі засідання, під час якого мав відбуватися відповідний етап атестації такого прокурора. У виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора. Заява має бути передана безпосередньо секретарю відповідної кадрової комісії не пізніше трьох днів з дати, на яку було призначено іспит, співбесіду відповідного прокурора. До заяви має бути долучена копія документа, що підтверджує інформацію про поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. У разі неможливості надати документальне підтвердження інформації про причини неявки в день подання заяви прокурор має надати таке документальне підтвердження в день, на який комісією було перенесено проходження відповідного етапу атестації, однак до початку складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. Якщо прокурор не надасть документальне підтвердження інформації про поважні причини його неявки до початку перенесеного складення відповідного іспиту, проходження співбесіди, комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором. Якщо заява прокурора подана до кадрової комісії з порушенням строку, визначеного цим пунктом, або якщо у заяві не вказані поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту, проведення співбесіди кадрова комісія ухвалює рішення про відмову у перенесенні дати та про неуспішне проходження атестації таким прокурором. Інформація про нову дату складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора оприлюднюється на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора). З моменту оприлюднення відповідної інформації прокурор вважається повідомленим належним чином про нову дату проведення відповідного етапу атестації.

У разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки(пункт 1 розділу ІІІ Порядку № 221).

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку № 221 кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).

Кадрова комісія може прийняти рішення про складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки в один день. У цьому випадку, кадрова комісія формує графік складання вказаних іспитів із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестувань, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспитів. До складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки допускаються прокурори, які за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора набрали кількість балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, встановлений у пункті 4 розділу II цього Порядку.

Згідно з пунктами 3-6 розділу ІІІ Порядку № 221 зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.

Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.

Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Порядок роботи кадрових комісій, затверджений наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 (далі - Порядок № 233, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин).

Згідно з абзацами другим та третім пункту 12 Порядку № 233 рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди ухвалюється шляхом відкритого голосування більшістю від загальної кількості членів комісії. Якщо рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди не набрало чотирьох голосів, комісією ухвалюється рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття.

При розгляді цієї справи Верховним Судом у постанові від 13 липня 2023 року, в тому числі, зазначено:

«Спір у цій справі виник у зв`язку із винесенням П`ятнадцятою кадровою комісією рішення від 13 вересня 2021 року №307 про неуспішне проходження позивачем атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки як такого, що набрав 88 бали, що є менше прохідного балу для успішного складення іспиту (93 бали), яке, у свою чергу, стало підставою для винесення керівником Донецької обласної прокуратури наказу від 21 жовтня 2021 року № 2611-к про звільнення позивача з посади на підставі пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.

42. У контексті спірних правовідносин, які склалися у цій справі за участю позивача, судами попередніх інстанцій установлене, що за результатом проходження 5 листопада 2020 року іспиту на загальні здібності та навички позивач набрав 88 бали, що є меншим за прохідний бал (93), у зв`язку з чим протокольним рішенням Другої кадрової комісії позивача було внесено до списку осіб, які 5 листопада 2020 року не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, набравши менше 93 балів (додаток № 3 до протоколу від 5 листопада 2020 року № 10). При цьому, позивач звернувся до Другої кадрової комісії із заявами про повторне проходження цього етапу атестації, у яких повідомив, що під час проходження тесту у нього неодноразово виникали «зависання» комп`ютерної техніки, що позбавляло його можливості вчасно вирішити декілька завдань та відволікало його під час складання іспиту. В цих заявах позивач також зазначив, що при проходженні ним тестування комісією йому було надано логін « 541139 «а при завершенні тестування на екрані висвітилися два логіна: один «541139» (який він отримав коли зареєструвався для проходження тестування), другий «541138».

43. Рішенням Другої кадрової комісії, оформленим протоколом від 19 листопада 2020 року № 14, серед іншого, вирішено задовольнити заяви позивача та виключити його зі списку осіб, які не склали іспит, а також призначити нову дату складання цього іспиту, однак без визначення конкретної дати.

44. З аналізу норм законодавства, яке регулює особливості проходження прокурорами атестації як обов`язкової складової запровадженого Законом №113-ІХ процесу реформування системи органів прокуратури, вбачається, що набрання прокурором за наслідками першого або другого етапу атестації кількості балів, яка є меншою від прохідного балу для успішного складання іспиту, є для кадрової комісії підставою для ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і недопуску до наступного етапу атестації; рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної програми з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора є підставою для звільнення прокурора з посади та органів прокуратури на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.

43. Слід також урахувати, що після кожного етапу атестації кадрова комісія приймає рішення. Зокрема щодо другого етапу атестації (складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки), то на підставі приписів пункту 8 розділу І Порядку № 221 кадрова комісія має ухвалити рішення: або про успішне проходження прокурором атестації або про неуспішне проходження прокурором атестації.

44. Таку правову позицію при вирішенні правовідносин, пов`язаних із прийняттям П`ятнадцятою кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації за наявності протокольного рішення попередньої кадрової комісії про виключення прокурора зі списку осіб, які не склали іспит, сформовано Верховним Судом у постанові від 30 листопада 2022 року у справі №600/6322/21-а та підтримано у низці постанов, зокрема, від 22 грудня 2022 року у справах №160/22578/21 та №140/12386/21, від 5 січня 2023 року у справі № 380/23308/21, від 24 січня 2023 року у справі № 580/9908/21, від 31 січня 2023 року у справі №160/21656/21, і колегія суддів не вбачає підстав для відступу від неї.

45. Пунктом 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IХ та пунктом 7 розділу І Порядку № 221 заборонено повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів. Водночас пунктом 7 розділу І Порядку №221 конкретизовано випадки призначення нового часу (дати) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди у разі, коли складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора.

46. Зі змісту вказаної правової норми вбачається, що призначення повторного проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів можливе у разі переривання відповідного іспиту або у випадку, якщо він не відбувся. Тобто у цьому випадку буде відсутній кінцевий результат складання іспиту відповідним прокурором, оскільки тестування ним не завершене.

47. Повертаючись до обставин цієї справи, необхідно зауважити, що позивач, як установлено судами попередніх інстанцій, з`явився для складення іспиту, пройшов другий етап атестації та результат цього тестування зафіксовано у відповідній відомості. Позивачем не заперечується той факт, що тестування ним було завершено, а із заявами до Другої кадрової комісії із проханням призначити повторний іспит він звернувся лише після складення іспиту.

48. За змістом заявлених у цій справі позовних вимог та їх обґрунтування, доводи позивача стосувалися, зокрема, незгоди з рішенням П`ятнадцятої кадрової комісії від 13 вересня 2021 року №307, оскільки, як стверджував позивач, зазначена кількість балів є хибною та не відповідає дійсності внаслідок некоректної роботи системи тестування.

49. При цьому, скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позову, суд апеляційної виходив з того, що оскільки позивач за наслідками складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички набрав 88 балів, що є менше прохідного балу для успішного складення іспиту (93 бали), П`ятнадцята кадрова комісія, ухваливши спірне рішення, яке є предметом позову, діяла відповідно до приписів Закону № 113-ІХ і Порядку № 221.

50. У касаційній скарзі позивач вказує на помилковість таких висновків суду апеляційної інстанції та наполягає на тому, що загальний середній бал - 88, визначений йому за наслідками складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички, сформовано за результатами складання тестування різними досліджуваними, які входили до системи за різними логінами (за вербальний блок тестів досліджуваний «541139» (логін, який отримав позивач у членів кадрової комісії із паролем до нього перед складанням іспиту і за яким він входив до систему перед складанням вербального тесту) набрав 91 бал, а досліджуваний «541138» набрав 84 бали за абстрактно-логічний тест, але позивач, за його твердженням, входив до системи перед другим тестом за логіном «541139» та паролем до другого абстрактно-логічного тесту).

51. На переконання позивача, наведену обставину може буте встановлено шляхом дослідження наявних у матеріалах справи доказів, а саме: звіту ТОВ «Сайметрікс-Україна» про оцінку інтелектуальних здібностей та фото монітора після складання другого етапу атестації, а також повного відеозапису та аудіозапису перебігу проходження тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, яке відбувалось 5 листопада 2020 року, про необхідність витребування якого позивач заявляв клопотання під час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

52. Із такою позицією не погоджується відповідач та стверджує, зокрема, що іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички є повністю автоматизованим і функція комісії на цьому етапі полягає фактично у фіксуванні належним чином його результатів.

53. У контексті викладеного, колегія суддів відзначає, що розділом ІІІ Порядку № 221, який регламентує складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, лише визначено, що тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії (пункт 4), прохідний бал для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (пункт 5), а зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту (пункт 3).

54. Відтак для правильного вирішення спору у цій конкретній справі судам належало дослідити порядок та правила складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки у аспекті визначення оцінки результатів складання іспиту, що стало підставою для прийняття П`ятнадцятою кадровою комісією спірного рішення від 13 вересня 2021 року № 307».

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, в тому числі підставам прийняття П`ятнадцятою кадровою комісією спірного рішення від 13 вересня 2021 року № 307, з урахуванням наведеної позиції Верховного Суду, суд дійшов таких висновків.

Позиція відповідача полягає в тому, що після кожного етапу атестації кадрова комісія приймає рішення. Зокрема щодо другого етапу атестації (складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки), то на підставі приписів пункту 8 розділу І Порядку № 221 кадрова комісія має ухвалити рішення: або про успішне проходження прокурором атестації або про неуспішне проходження прокурором атестації. Отже, оскільки Друга кадрова комісія не прийняла одне з наведених рішень, рішення про неуспішне проходження прокурором атестації правомірно прийняла П`ятнадцята кадровою комісією, що стало підставою для звільнення позивача.

Проте, суд зауважує, що за наслідками розгляду заяви позивача Друга кадрова комісія протоколом № 14 від 19.11.2020, прийняла рішення не лише внести позивача до графіку для складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та виключити ОСОБА_1 зі списку осіб, які 05.11.2020 не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. У протоколі № 14 від 19.11.2020 також зафіксоване рішення Другої кадрової комісії ВИЗНАТИ НЕДІЙСНИМИ результати іспиту 5 листопада 2020 року.

Таким чином, вказаним рішенням Другої кадрової комісії встановлено, що результати іспиту 5 листопада 2020 року не мають жодних правових наслідків, тобто, іспит позивача у вказану дату є таким, що не відбувся. Тому плановане включення позивача до графіку для складання іспиту у формі анонімного тестування не може вважатися призначенням повторного іспиту і не суперечить пункту 7 розділу І Порядку № 221, за яким повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Цим же пунктом передбачено, якщо складання відповідного іспиту було перервано чи НЕ ВІДБУЛОСЯ з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту.

Отже, з наведеного нормативного регулювання випливає, що рішення Другої кадрової комісії, зафіксоване у протоколі № 14 від 19.11.2020, само по собі виключало подальше прийняття рішення про успішне чи неуспішне проходження позивачем іспиту 5 листопада 2020, що вказує на безпідставність прийнятого П`ятнадцятою кадровою комісією рішення стосовно позивача.

Стосовно оцінки наданих сторонами доказів суд вказує, що позивачем зі свого боку наданий фотознімок екрану комп`ютера, на якому позивач проходив іспит, де по завершенні іспиту відображений поряд з логіном «541139», наданим позивачу, інший логін « НОМЕР_2 ».

Відповідачем вказаний доказ не спростований.

У наявній в матеріалах справи відомості про результати тестування 05.11.2020 у рядку 9 з прізвищем позивача відсутнє зазначення логіну «541138».

Проте, в наданому звіті оцінки інтелектуальних здібностей наявні два логіни: «541139» та «541138», з чого неможливо встановити, чи стосуються результати тестування лише відповідача, чи ці результати містять інші віртуальні показники тестування.

До матеріалів справи наданий лист ТОВ «Сайметрікс Україна» від 15 червня 2023 року № 01/0623, де вказано, що на ідентифікацію респондента та результатів його тестування в системі Інструменту ані прізвище, ані ім`я, ані їх замінник - логін, в тому числі написані з помилками, не впливають жодним чином.

Суд критично ставиться до вказаних тверджень, оскільки саме прізвище, ім`я або їх замінник - логін, ідентифікують певну особу, яка проходить тестування, що дозволяє відрізнити результати тестування цієї особи від результатів тестування інших осіб.

Причину зазначення у результатах тестування іншого логіну відповідачами суду не надано, надані матеріали ТОВ «Сайметрікс Україна» пояснень з приводу зазначення в результатах тестування двох логінів не містять, що вказує на можливі недоліки роботи комп`ютерної техніки чи програмного забезпечення.

Посилання ТОВ «Сайметрікс Україна» на індивідуальні паролі доступу, надані позивачеві, вказаних сумнівів не спростовують, оскільки на зробленому позивачем фото екрану з результатами тестування такі паролі не відображені.

Наявність таких недоліків визнана Другою кадровою комісією у протоколі № 14 від 19.11.2020, як уповноваженим органом Офісу Генерального прокурора, яким безпосередньо проводився іспит, через що суд вважає вказані обставини повністю доведеними.

За таких обставин суд не знайшов підстав для витребування аудіо чи відеозаписів процедури тестування, оскільки з доводів сторін не випливає наявності інших подій, що могли б бути зафіксовані на аудіо чи відеозаписах та мають значення для розгляду цієї справи.

При цьому суд відхиляє посилання відповідачів на те, що позивач не заявив про недоліки роботи комп`ютерної техніки під час проходження іспиту, оскільки за обставинами справи ці недоліки об`єктивно виявлені саме після закінчення тестування. Проте, відображення результатів тестування технічно само по собі є завершальним етапом анонімного тестування, який зафіксований позивачем шляхом фотознімку монітора.

Надаючи оцінку спірному рішенню П`ятнадцятої кадрової комісії №307 суд зазначає, що у вказаному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування його прийняття.

Тому судом досліджений зміст протоколу П`ятнадцятої кадрової комісії № 7 від 26 серпня 2021 року в частині, що стосується позивача (питання 85 порядку денного), на предмет відповідності прийнятого рішення критеріям, визначеним у частині 2 статті 2 КАС України.

Відповідно до вказаних критеріїв у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За результатом такого дослідження суд дійшов висновку, що за змістом протоколу № 7 від 26 серпня 2021 року спірне рішення П`ятнадцятої кадрової комісії не відповідає жодному з наведених критеріїв.

Зокрема, як зазначено вище, за умови визнання недійними результату іспиту 05.11.2020 у кадрової комісії були відсутні законні підстави повторно розглядати питання включення позивача до графіку іспиту, оскільки пунктом 7 розділу І Порядку № 221 у наведеному випадку прямо передбачено призначення нового часу (дати) складання прокурором відповідного іспиту.

Оскаржене рішення суд не може визнати обґрунтованим, оскільки воно мотивоване лише приписами спеціальних нормативних актів без дослідження фактичних обставин проходження іспиту позивачем. За таких обставин таке рішення не може бути визнане і таким, що прийнято добросовісно та розсудливо.

Відповідачем - П`ятнадцятою кадровою комісією не дотримано принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

З цього приводу суд зауважує, що наслідками прийняття оскарженого рішення є вкрай істотне втручання в гарантоване статтею 43 Конституції України право на працю, що позбавляє позивача роботи, зайнятої посади, можливості кар`єрного зростання в органах прокуратури, отримання відповідної заробітної плати тощо. З урахуванням загальних цілей проведення атестації, прийняття негативного для позивача рішення повинно відбуватися шляхом ретельної перевірки обставин проходження позивачем атестації, врахування всіх заявлених зауважень щодо роботи комп`ютерного забезпечення, і могло бути прийнятим виключно за умови відсутності будь-яких сумнівів щодо ходу проходження позивачем іспиту.

Право позивача взяти участь у розгляді його питання, бути заслуханим кадровою комісією також не дотримано, як і прийняття спірного рішення протягом розумного строку.

Замість дотримання вказаних загальних принципів, обґрунтування прийнятого рішення полягає виключно у формі викладення норми пункту 7 розділу І Порядку № 221 та пункту 17 розділу ІІ Закону України від 19.09.2019 № 113-ХІ, відповідно до яких повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається.

В цілому обґрунтування спірного рішення П`ятнадцятої кадрової комісії у відповідному протоколі відзначається надзвичайним формалізмом, дублює обґрунтування та висновки більшості з 96 інших питань порядку денного щодо інших прокурорів, і з наведених вище підстав суперечить критеріям, визначеним у частині 2 статті 2 КАС України.

За змістом прийнятого рішення П`ятнадцята кадрова комісія фактично застосувала презумпцію належної роботи комп`ютерної техніки та програмного забезпечення під час іспиту, не взявши до уваги викладених зауважень позивача з цього приводу.

Незважаючи на те, що Друга кадрова комісія, яка як уповноважений орган проводила іспит та погодилась із зауваженнями позивача у своєму рішенні, ані вона, ані П`ятнадцята кадрова комісія, яка прийняла оскаржене рішення, не вжили жодних заходів щодо фіксації та збереження будь-якої інформації, яка стосується обставин проходження іспиту позивачем з урахуванням висловлених ним зауважень для їх належного розгляду.

П`ятнадцята кадрова комісія саме відсутність такої інформації поклала в обґрунтування спірного рішення, з чим не може погодитися суд, керуючись нормами частини 2 статті 77 КАС України. Відповідно до вказаних норм в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відповідачами не надано достатніх доказів належного функціонування комп`ютерної техніки та відповідного програмного забезпечення, а ОСКАРЖЕНЕ РІШЕННЯ ЦІЛКОМ ТА ВИКЛЮЧНО ҐРУНТУЄТЬСЯ НА РЕЗУЛЬТАТАХ РОБОТИ ВІДПОВІДНОЇ КОМП`ЮТЕРНОЇ ПРОГРАМИ.

Тому, оцінюючи наявні у справі докази, судом досліджені умови проведення іспиту на загальні здібності за допомогою відповідної комп`ютерної техніки.

Зокрема, матеріали справи містять акт налаштування та підготовки інструменту «PSYMETRICS» від 05.11.2020, який складений технічними фахівцями із зазначенням прізвищ та ініціалів, але, без зазначення посади, спеціальності та фахового рівня.

Вказаний акт містить вказівки на підготовчі технічні роботи з комп`ютерним обладнанням. Проте, складення такого акту не може гарантувати подальшу безперебійну роботу такого обладнання, а отже, не спростовує доводи позивача.

Крім того, у вказаному акті не зафіксована перевірка належної роботи безпосередньо конкретних одиниць комп`ютерів, в тому числі того, що використовувався позивачем під час іспиту, не вказана ані кількість фактично підключених комп`ютерів, ані їх ідентифікуючи ознаки чи технічні характеристики.

Офіс Генерального прокурора у своєму відзиві з приводу роботи комп`ютерного забезпечення посилається, зокрема, на те, що проведення атестації прокурорів місцевих прокуратур здійснювалось за технічної та організаційної підтримки Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проекту Європейського Союзу «PRAVO- JUSTICE» (у співпраці з ТОВ «Сайметрікс Україна») та інших міжнародних партнерів. Закупівлю тестів на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки здійснював проект Європейського союзу «PRAVO-JUSTICE». Відповідно до листа ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 18.11.2020 № 10/1120 тести створені у відповідності до вимог та процедур International Test Comission та пройшли перевірку надійності та валідності на репрезентативній українській вибірці. Всього у дослідженнях валідності та надійності прийняло участь 1224 респондента різних вікових груп, різних професій та рівнів освіти. Діагностичні норми тестів було спеціально адаптовано для професійної групи «Юриспруденція та правоохоронний сектор» на високо репрезентативній професійній вибірці більше 4000 осіб, що дозволило максимально точно оцінювати та диференціювати рівень здібностей респондентів саме цієї професійної групи. Станом на 18.11.2020 за допомогою Інструменту було проведено оцінювання (тестування) більше 15000 осіб, в тому числі кандидатів в судді Верховного Суду та суддів Вищого антикорупційного суду. Отримані результати проведених досліджень свідчать, що за основними показниками надійності та валідності тести повністю відповідають існуючим психометричним стандартам (нормам). Анонімне тестування на загальні здібності та навички здійснювалися за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS», який використовується зазначеним товариством на підставі ліцензійного договору № LA/02, укладеного 18.12.2018 з громадянином України ОСОБА_2 , якому належать авторські права на вказаний інструмент. Тести мають хорошу ретестову надійність, внутрішню узгодженість, а також конструктивну валідність. Відповідно до «Процедурних норм проведення тестування в межах автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS», затверджених директором ТОВ «Сайметрікс-Україна» 18.12.2018, абстрактно-логічний тест призначений для оцінки (вимірювання) рівня загального інтелекту, вербальний тест призначений для оцінки (вимірювання) рівня вербального інтелекту. Інструмент «PSYMETRICS» повністю автоматизований з метою недопущення впливу на тестування та його результати людини, унеможливлення будь-яких помилок, наприклад, при підрахунку балів.

Задля уникнення будь-яких зловживань з боку респондентів ТОВ «Сайметрікс-Україна» було чітко визначено процедуру подання скарг на будь-які помилки/збої в роботі Інструменту, що визначені в Процедурних нормах проведення тестування в межах автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS», затверджених наказом № ОД-01/1218 від 18.12.2018, а саме: «якщо в процесі тестування виникають запитання технічного характеру, необхідно підняти руку та дочекатися асистента або представника Замовника (у випадку Тестування - представники робочої групи), який надасть необхідну технічну підтримку» та, за наявності, зафіксує факт збою. Про зазначену процедуру всі без виключення респонденти інформувалися перед проведенням тестування.

Відповідно до інформації ТОВ «Сайметрікс-Україна» інструмент «PSYMETRICS» складається з різних тестів, - математичного, абстрактно-логічного, вербального та просторового. Для оцінки представників юридичної професії використовуються два тести: абстрактно-логічний та вербальний. Кожен тест оснащений адаптивним механізмом подачі запитань: кожне наступне запитання подається респоденту із банку запитань автоматично з урахуванням індексу складності попереднього запитання та правильності або неправильності відповіді на нього. Таким чином кожен кореспондент має індивідуальний і неповторний варіант запитань (кожен тест містить 30 запитань). Відповідно, відтворити порядок запитань та відповідей того чи іншого респондента неможливо технічно, а сама система тестування не передбачає збереження пройдених тестів.

На думку відповідача, відомості про результати тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки є документом, що підтверджує результати складання позивачем іспиту.

Наведені відповідачем доводи та інформацію суд не вважає переконливими з огляду на таке.

Технічна, організаційна та фінансова підтримка Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проекту Європейського Союзу «PRAVO-JUSTICE» не є гарантією придбання якісного комп`ютерного продукту у ТОВ «Сайметрікс Україна».

Зі свого боку ТОВ «Сайметрікс Україна», яке діє на комерційній основі, з приводу якості зазначеного продукту надало виключно власні твердження, які не підтверджені іншими незацікавленими особами.

Належних доказів того, що тести створені у відповідності до вимог та процедур International Test Comission та пройшли перевірку надійності та валідності на репрезентативній українській вибірці суду не надано. Листи ТОВ «Сайметрікс Україна», яке зацікавлене у реалізації свого продукту, суд переконливими доказами не вважає.

Зокрема, суду не надано доказів, що участь саме 1224 респондентів у дослідженнях валідності та надійності є достатньою для встановлення якості інструменту «PSYMETRICS».

Посилання на використання такого інструменту для оцінювання (тестування) більше 15000 осіб, в тому числі кандидатів в судді Верховного Суду та Вищого антикорупційного суду, що, нібито, доводить його якість та ефективність, суд відхиляє.

По-перше, метою оцінювання (тестування) в конкурсах до вищих судових установ не була перевірка інструменту «PSYMETRICS», а кандидати на посади суддів, відповідно, не були піддослідними для оцінки якості такого інструменту.

По-друге, результати тестування на загальні здібності за допомогою інструменту «PSYMETRICS» не були вирішальними для продовження конкурсних процедур, а підлягали оцінці відповідними комісіями в сукупності з іншими даними. Тому, особа, навіть отримавши невисокий бал за результатами тестування, мала можливість продовжити оцінювання та участь у конкурсі до Верховного Суду та Вищого антикорупційного суду, на відміну від іспиту, який проходив позивач у цій справі.

Як зазначено вище, саме за результатами іспиту на комп`ютерній техніці за допомогою «інструменту» (комп`ютерної програми) «PSYMETRICS» було прийняте оскаржене рішення, наслідками якого було звільнення позивача з органів прокуратури. При цьому, так звані, «Процедурні норми проведення тестування в межах автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS»», затверджувалися директором ТОВ «Сайметрікс-Україна», який не має жодних владних повноважень щодо осіб, які не перебувають з ним у безпосередніх правовідносинах.

Суду не надано переконливих доказів щодо надійної та безперебійної роботи під час іспиту 05.11.2020 ані конкретного комп`ютера, яким користувався позивач, ані вищезазначеної комп`ютерної програми.

Стосовно останньої суд також звертає увагу на відсутність інформації щодо фаховості її розробників. Зокрема, відповідачами не доведено, що з боку ТОВ «Сайметрікс Україна» були залучені фахівці високого рівня, не зазначена галузь освіти таких фахівців (психологія, правознавство, інформатика тощо).

Якщо розробником такої програми є громадянин ОСОБА_2 , який передав її в користування за ліцензійним договором від 18.12.2018, відсутня інформація про фаховий рівень автора програми.

До матеріалів справи не додані відомості про будь-які рецензування, експертизи, чи інші перевірки якості програми «PSYMETRICS» кваліфікованими та незалежними особами.

Крім того, суд вважає загальновідомим факт, що людською цивілізацією не створений технічний виріб чи комп`ютерна програма, які б відрізнялися абсолютною надійністю при їх використанні, що, в тому числі, підтверджуються періодичними оновленнями майже всіх комп`ютерних програм, що перебувають у користуванні.

За вказаних обставин, використання КОМП`ЮТЕРНОЇ ТЕХНІКИ ДЛЯ ПРИЙНЯТТЯ БЕЗЗАПЕРЕЧНОГО ТА ОСТАТОЧНОГО РІШЕННЯ, яке тягне втрату особою роботи, не може вважатися таким, що відповідає принципу верховенству права, загальним критеріям оцінки рішення суб`єкта владних повноважень, визначеним у частині 2 статті 2 КАС України.

Щодо спеціального правового регулювання спірних відносин, суд повторює, що відповідно до пункту 7 розділу І Порядку № 221 якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди.

Тому за наявності рішення Другої кадрової комісії у протоколі № 14 від 19.11.2020 про ВИЗНАННЯ НЕДІЙСНИМИ результатів іспиту 5 листопада 2020 року, яке не скасоване у встановленому порядку, П`ятнадцята кадрова комісія була зобов`язана призначити новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. За приписами частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи з аналізу норм, які регулюють спірні відносини, та встановлених фактичних обставин, на підставі оцінки поданих сторонами доказів в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про скасування рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) Офісу Генерального прокурора від 13 вересня 2021 року № 307 «Про неуспішне проходження прокурором атестації» та задоволення заявленого позову про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно з частиною 1 статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Позивач у позові просив поновити його у Донецькій обласній прокуратурі з 22.10.2021 на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області. Відповідно до наявного в матеріалах справи наказу №2611-к Донецької обласної прокуратури від 21.10.2021 року ОСОБА_1 звільнено з 22.10.2021 року. Тобто днем поновлення позивача на посаді, враховуючи безперервність стажу проходження служби, слід вважати саме 23.10.2021.

Станом на час розгляду справи, відбулась зміна найменування відповідача-3 зі зміною штатного розпису посад в цьому органі, дані зміни відбулись у межах реформування органів прокуратури. Генеральним прокурором видано наказ № 410 від 03.09.2020 «Про окремі питання забезпечення початку роботи обласних прокуратур», пунктом 1 якого наказано перейменувати без зміни ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі, юридичну особу «Прокуратуру Донецької області» у «Донецьку обласну прокуратуру».

Відповідно до наказу Генерального прокурора №414 від 08.09.2020 «Про день початку роботи обласних прокуратур» днем початку роботи обласних прокуратур визначено 11.09.2020. За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань суд установив, що прокуратура Донецької області на виконання наказу Генерального прокурора № 410 від 03.09.2020 з 14.09.2020 змінила найменування на Донецьку обласну прокуратуру.

У ході розгляду справи судом встановлено, що позивача без законної підстави звільнено з посади прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (частина 2 статті 235 КЗпП України).

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, який застосовується, зокрема, у випадках вимушеного прогулу. Відповідно до пунктів 2, 5, 8 цього Порядку середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Обчислення середньої заробітної плати судом здійснено, виходячи із заробітної плати позивача за серпень та вересень 2021 року, з урахуванням розділу ІІІ Порядку № 100.

В матеріалах справи наявна довідка-розрахунок середнього заробітку станом на 23.10.2021 від 16 грудня 2021року №21-85-1254 Донецької обласної прокуратури, з якої випливає, що середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 на момент звільнення складає 348,48 грн. (серпень 2021 року 5018,07 грн. + вересень 2021 року 7527,11 грн.) / (14 днів +22 дні (фактична кількість відпрацьованих робочих днів) = 348,48 грн.

Період вимушеного прогулу з 25 жовтня 2021 (наступний робочий день після звільнення позивача) на день прийняття судового рішення у цій справі 20.11.2023 склала 517 робочих днів.

Таким чином, сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 25 жовтня 2021 року по 20 листопада 2023 року складає 348,48 грн. (середньоденна заробітна плата) * 517 днів = 180 164,16 грн.

Кошти втраченого заробітку за час вимушеного прогулу позивача підлягають стягненню на його користь з Донецької обласної прокуратури, у штаті якої позивач проходив службу та отримував заробітну плату.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини 1 статті 371 КАС України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів - у межах суми стягнення за один місяць; та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Водночас, суд враховує, що за наданими відповідачами відомостями за попереднім судовим рішенням у цій справі було допущено до негайного виконання стягнення середньомісячної плати за один місяць в сумі 7492,32 грн., яке фактично виконано.

Тому, негайному виконанню підлягають лише вимоги про поновлення позивача на посаді.

Сума середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу за вирахуванням сплаченої за цей період суми 7492,32 грн. складає 180 164,16 - 7492,32 = 172 671,84 грн. без врахування податків та інших обов`язкових платежів.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що висновок суду про наявність підстав для задоволення позовних вимог пов`язаний з неправомірним рішенням П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур Офісу Генерального прокурора без прав юридичної особи, суд вважає обов`язок щодо відшкодування судових витрат покласти на Офіс Генерального прокурора, за рахунок бюджетних асигнувань якого підлягає стягненню на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі 908 грн

Керуючись статтями 2, 139, 241-246, 255, 295-297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011, ), П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011), Донецької обласної прокуратури (вул. Університетська, 6, м. Маріуполь, Донецька область, 87500, ) про визнання протиправним та скасування рішення, наказу та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) Офісу Генерального прокурора від 13 вересня 2021 року № 307 «Про неуспішне проходження прокурором атестації», прийняте щодо ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ керівника Донецької обласної прокуратури від 21 жовтня 2021 року № 2611-к, яким звільнено з 22.10.2021 ОСОБА_1 з посади прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області за підпунктом 2 пункту19 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 №113-IX.

Поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області з 23 жовтня 2021 року.

Стягнути з Донецької обласної прокуратури (87500, Донецька обл., м. Маріуполь, вул. Університетська, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 172 671 (сто сімдесят дві тисячі шістсот сімдесят одна) грн. 84 коп. з вирахуванням належних до сплати податків, зборів, обов`язкових платежів.

Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора Краматорської місцевої прокуратури Донецької області.

Стягнути з Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір в розмірі 908 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення виготовлений та підписаний в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Г.А. Чекменьов