Справа № 420/31550/23
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 листопада 2023 року м. Одеса

суддя Одеського окружного адміністративного суду Бжассо Н.В., дослідивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (с. Калинівка, Білогірський район, Хмельницька область, РНОКПП НОМЕР_1 ) до 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 , в якому позивач просить:

- Визнати необґрунтованим та не доведеним висновок службового розслідування по факту можливого порушення правил поводження зі зброєю, що стався 11 липня 2022 року на КаМо проекту 1400М « 509» ВG-101 в частині порушення таких правил стосовно капітана 3 рангу ОСОБА_2

- Визнати протиправним та скасувати п.5-6 наказу командира 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної Служби «Про підсумки службового розслідування» від 19 вересня 2022 року №334АГ щодо притягнення до матеріальної та дисциплінарної відповідальності капітана 3 рангу ОСОБА_2

Відповідно до п.п. 3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

В порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідач суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Частиною 3 ст. 46 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Суд зазначає, що у якості відповідача у позові вказано 1 Загон Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_1 , ).

При цьому, згідно інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, повним найменуванням юридичної особи з кодом є Військова частина НОМЕР_2 .

При цьому, визначення відповідача «в особі», не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Отже, позивачем необхідно уточнити суб`єктний склад за даним позовом.

Відповідно до п.4, п.5, п.9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, позивачем у позові вказано відповідачем 1 Загін Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 , при цьому в прохальній частині позову відсутні вимоги саме до 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 .

Суд звертає увагу позивача на даний недолік та зазначає про необхідність уточнення позовних вимог та приведення у відповідність суб`єктного складу з позовними вимогами з урахуванням норм КАС України.

Поряд з позовом представником позивача надано заяву, в якій остання просить визнати поважними та поновити пропущений строк для звернення до суду за захистом порушених прав військовослужбовця - капітана 3 рангу Василя Франчука. В обґрунтування поновлення строку представник зазначила, що позивач перебував на стаціонарному лікуванні де він отримував медичну невідкладну допомогу в результаті травм під час проходження військової служби та подальшим проходженням реабілітації, а також зазначила, що йому стало відомо про притягнення його до відповідальності у серпні місяці поточного року і направлення матеріалів перевірки до спеціалізованої воєнної прокуратури матеріалів службового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.5 ст.122 КАС України).

У такій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Таким чином, відповідно до чинного нормативно-правового регулювання на момент звернення до суду з даним позовом, у спорах, пов`язаних з прийняттям на публічну службу, її проходженням, звільненням з публічної служби, у тому числі щодо спорів про належні до виплати суми заробітної плати (грошового забезпечення) та інші виплати, пов`язані з проходженням публічної служби, встановлюється місячний строк.

Позивачем заявляються вимоги щодо оскарження висновку службового розслідування по факту можливого порушення правил поводження зі зброєю, що стався 11 липня 2022 року на КаМо проекту 1400М «509» ВG-101 в частині порушення таких правил стосовно капітана 3 рангу ОСОБА_2 та п.п.5-6 наказу командира 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної Служби «Про підсумки службового розслідування» від 19 вересня 2022 року № 334АГ щодо притягнення до матеріальної та дисциплінарної відповідальності капітана 3 рангу ОСОБА_2 .

При цьому, представник взагалі не зазначає обставин за яких дізнався про наявність оскаржуваного наказу та висновку, не конкретизує дату коли саме дізнався про наявність оскаржуваного наказу та висновку. Надана до суду копія наказу не містить ні дати ні номеру, а тому неможливо встановити чи є доданий до матеріалів позову наказ саме тим наказом, що оскаржується.

З наведених позивачем у заяві підстав суд не вбачає поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, а тому заява позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду не належить до задоволення.

Суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених.

У справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) Європейський суд з прав людини постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав для поновлення строку, уточненої позовної заяви, належним чином засвідченої копії оскаржуваного наказу.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку.

Залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до 1 Загону Морської охорони Державної Прикордонної служби в особі Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування наказу.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо