Справа № 520/4994/22
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 листопада 2023 р.Справа № 520/4994/22
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду П`янова Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О. по справі 520/4994/22

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання виконати певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання виконати певні дії.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2023 клопотання Міністерства оборони України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22 - задоволено. Процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22 - поновлено. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 520/4994/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання виконати певні дії та розгляд справи призначено у судове засідання на 14.12.2023 о 11:00.

20.11.2023 через підсистему "Електронний суд" до Другого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О.

В обґрунтування вказаної заяви про відвід позивач посилається на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів. Такі сумніви виникли після ознайомлення з матеріалами справи та з постановленою зазначеною колегією суддів ухвалою від 15.11.2023, які не пов`язані з незгодою з вказаним рішенням суддів.

Також позивач вказує на порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Так, за відсутності вмотивованого розпорядження керівника апарату суду, з порушенням порядку, визначеного ч.ч. 9, 13 ст. 31 та ч. 1 ст. 35 КАС України, судову справу № 520/4994/22 передано для повторного автоматизованого розподілу справ та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.06.2023 визначено інший склад суду: головуючий суддя - Рєзнікова С. С., склад колегії суддів - Курило Л. В., Бегунц А. О. В подальшому, на підставі розпорядження № 02-01/5029 від 31.10.2023 керівника апарату суду, з метою заміни судді Курило Л. В., призначено повторний автоматизований розподіл справи № 520/4994/22 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.10.2023 визначено склад суду: головуючий суддя - Рєзнікова С. С., склад колегії суддів - Мельнікова Л. В., Бегунц А. О.

Разом з тим, суддя Бегунц А. О. вже досліджував докази та висловлював свою правову позицію при розгляді Другим апеляційним адміністративним судом апеляційної скарги Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2023 у справі № 520/5001/22 з тим самим предметом та з тих самих підстав, що й у справі № 520/4994/22.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2023 визнано заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: Рєзнікова С. С. - головуючий суддя, судді: Бегунц А. О., Мельнікова Л. В. у адміністративній справі № 520/4994/22 необґрунтованим.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч. 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною одинадцятою вказаної статті визначено, що питання про відвід має бути розглянуто протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання у справі, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Матеріали справи та заяву про відвід суддею П`яновою Я. В. отримано 21.11.2023.

Дослідивши матеріали справи та доводи заяви позивача про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О., слід зауважити на таке.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді є презумпцією, поки не надано доказів протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

При цьому не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Як убачається зі змісту заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О., доводи, покладені в її обґрунтування, не дають жодних підстав вважати, що зазначені судді не є безсторонніми або що суддям бракує неупередженості під час розгляду справи № 520/4994/22.

Так, матеріалами справи підтверджено, що 24.10.2022 Міністерством оборони України подано апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2022 визначений головуючий суддя по справі (суддя-доповідач): Бершов Г. Є. та склад колегії суддів - Ральченко І. М., Чалий І. С.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2023 відмовлено в задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору. Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22 повернуто скаржнику.

Судом установлено, що не погодившись із ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2023, відповідачем подано касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 27.03.2023 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Міністерства оборони України на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2023 року у справі 520/4994/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У вказаній ухвалі суд касаційної інстанції вважав за необхідне звернути увагу скаржника на те, що відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви (апеляційної скарги) не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

26.06.2023 Міністерством оборони України повторно подано апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 28.06.2023 у справі № 520/4994/22 призначено склад колегії суддів: головуючого суддю - Рєзнікову С. С., суддів: Курило Л. В., Бегунца А. О.

Порядок визначення складу суду передбачений ст. 31 КАС України.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Відповідно до ч. 7 ст. 15-1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021, № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25.01.2022, № 83/0/15-22 затверджено Зміни до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, якими це Положення доповнено новим розділом IV «Особливості автоматизованого розподілу судових справ». Доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 1 березня 2022 року.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 22.02.2022, № 166/0/15-22 внесено зміни до рішення Вищої ради правосуддя від 25.01.2022, № 83/0/15-22, згідно з якими, зокрема, Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду необхідно до 15 березня 2022 року забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін.

На теперішній час розподіл судових справ між суддями здійснюється на підставі чинного Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 за №30 з наступними змінами, оскільки Вища рада правосуддя 28.02.2023 прийняла рішення №162/0/15-23 відтермінувати набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, (зокрема, норм, які стосувалися визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), що мали набрати чинності з 1 березня 2023 року.

Відповідно до 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 за № 30, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Якщо збори суддів визначили склади постійно діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою.

Відтак розподіл судових справ між суддями у Другому апеляційному адміністративному суді здійснюється на підставі Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010, №30.

Таким чином, оскільки ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2023, постановленою у складі колегії суддів: головуючого судді - Бершова Г. Є., суддів - Ральченка І. М., Чалого І. С., повернуто вперше подану апеляційну скаргу Міністерства оборони України, отже розподіл судової справи за повторно поданою (новою) апеляційною скаргою Міністерства оборони України здійснювався відповідно до положень чинного законодавства.

У заяві про відвід колегії суддів Глумаков Андрій Сергійович також висловлює незгоду з ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2023, зокрема, в частині поновлення Міністерству оборони України строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі №520/4994/22.

Так, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023 апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 520/4994/22 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом: направлення до суду апеляційної інстанції заяви (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 у справі № 520/4994/22 із зазначенням причин пропуску відповідного процесуального строку та документів на підтвердження цих обставин; доплати судового збору в розмірі 1488,60 грн. та надання безпосередньо до суду платіжного доручення (квитанції тощо).

На виконання вимог ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023 скаржником до суду надано платіжну інструкцію від 15.07.2023 за № 370/3/1088 на суму 1488,60 грн та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в обґрунтування якого скаржником зазначено про дію на території України воєнного стану та пов`язані з цим негативні наслідки, а також не надходження на адресу відповідача копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Вказаним Міністерством оборони України у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставинам колегією суддів надана оцінка, на підставі чого визнано поважними вказані причини пропуску відповідного процесуального строку, а відтак постановлено ухвалу про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційне провадження у справі № 520/4994/22.

Окрім того, ОСОБА_1 у поданій заяві посилається на те, що суддя Бегунц А. О., як член колегії, приймав участь у розгляді справи № 520/5001/22 з тим самим предметом та з тих самих підстав, що і у справі № 520/4994/22, а також позивач зазначає про розгляд справ колегією суддів у складі суддів: Мельнікової Л. В., Бегунца А. О., Курило Л. В. (Рєзнікової С. С.), де заявник є позивачем, що, на його думку, викликає сумніви у неупередженості та об`єктивності колегії суддів при розгляді справи № 520/4994/22.

Так, згідно з відомостями, що містяться в КП "ДСС", ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2023 у справі № 520/5001/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання незаконним та скасування рішення, визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та призначено адміністративну справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.09.2023, постановленою колегією суддів Другого апедяційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Подобайло З. Г., суддів - Бартош Н. С., Бегунца А. О., заяву ОСОБА_1 про відмову від позову задоволено. Прийнято відмову ОСОБА_1 від позову. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2023 року по справі № 520/5001/22 визнано нечинним. Провадження у справі № 520/5001/22 закрито.

Вказані обставини свідчать, що суддя Бегунц А. О., як учасник колегії суддів, під час розгляду адміністративної справи № 520/5001/22 не висловлював свої міркування та не надавав правову оцінку по суті заявлених позовних вимог, відтак відсутні підстави, визначені положеннями ст. 37 КАС України, для відводу вказаного члена колегії.

Решта доводів позивача, покладені в основу заяви про відвід суддів, фактично стосуються його незгоди із вирішенням судом процесуальних питань під час розгляду справи, зокрема, в частині поновлення Міністерству оборони України строку на апеляційне оскарження, та незгоди з окремими діями судді Мельнікової Л. В., пов`язаними з розглядом іншої судової справи, які не можуть слугувати підставами для відведення суддів, як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки за правилами частини 4 статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

Тобто, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості, необ`єктивності та заінтересованості в результаті розгляду справи колегії суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цих суддів як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується Європейський суд з прав людини. Стверджувальні судження позивача є бездоказовими, а наведені аргументи не відповідають критерію "об`єктивно обґрунтований".

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суддів Рєзнікової С. С., Мельнікової Л. В., Бегунца А. О. у результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості при розгляді цієї справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Враховуючи вищевикладене, оскільки підстави для відводу заявником не обґрунтовані, заява про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О. у справі № 520/4994/22 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Рєзнікової С. С., членів колегії: суддів Мельнікової Л. В., Бегунца А. О. у справі № 520/4994/22 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П`янова Я.В.