Справа № 380/18818/23
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

16 листопада 2023 рокусправа № 380/18818/23

Львівський окружний адміністративний с уд

у складі головуючої судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Суліковської У.І.,

представника позивача Шимін Н.М.,

представників відповідача Сало А.В., Бідула Г.Д.,

розглянувши у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження питання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Франківської окружної прокуратури міста Львова, в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до приватного підприємства «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Франківської окружної прокуратури міста Львова (м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 85; код ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (79008, м. Львів, вул. Підвальна, 6; ) до приватного підприємства «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» (79022, м. Львів, вул. Городоцька, 172; ) з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність приватного підприємства «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» щодо невжиття заходів приведення в стан готовності захисної споруди цивільного захисту №48066, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 172;

- зобов`язати приватне підприємство «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» привести у стан готовності захисну споруду цивільного захисту №48066, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 172, з метою використання її за призначенням у відповідності до «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України №579 від 09.07.2018.

Ухвалою суду від 06.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

07.09.2023 за вх.№68391 від представника третьої особи надійшла заява.

11.09.2023 за вх.№68996 від представника позивача надійшли письмові пояснення.

12.09.2023 за вх.№69330 від представника відповідача надійшла заява про закриття провадження у справі (про залишення позовної заяви без розгляду).

12.09.2023 за вх.№69332 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

12.09.2023 за вх.№69334 від представника відповідача надійшла заява про залучення до розгляду у справі третьої особи.

12.09.2023 за вх.№69337 від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.09.2023 вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче судове засідання.

27.09.2023 за вх.№73411 від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

27.09.2023 за вх.№73420 від представника позивача надійшли заперечення на заяву відповідача про закриття провадження.

27.09.2023 за вх.№73424 від представника позивача надійшла заява, в якій повідомив, що не заперечує щодо залучення до участі у справі третьої особи.

27.09.2023 за вх.№73441 від представника позивача надійшли заперечення щодо клопотання про виклик свідків.

В засіданні суду, протокольною ухвалою суду, здійснено заміну процесуального статусу третьої особи Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області на уповноважений орган, що здійснює відповідні функції у спірних правовідносинах (в інтересах якого заявлено позов, позивача).

З врахуванням клопотання відповідача Судом поставлено на обговорення питання щодо представництва прокурором в суді законних інтересів держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області .

Ухвалою суду 28.09.2023 адміністративний позов Франківської окружної прокуратури міста Львова, в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до приватного підприємства «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії залишено без руху.

Надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали п`ять днів з дня отримання копії ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої додати:

- обґрунтування наявності законних підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді та подання доказів, які підтверджують існування передбачених законом підстав.

11.10.2023 за вх.№76922 від представника відповідача надійшли письмові пояснення.

11.10.2023 за вх.№76978 від представника Франківської окружної прокуратури міста Львова надійшли пояснення на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 13.10.2023 продовжено розгляд адміністративної справи №380/18818/23, призначено судове засідання у справі на 31 жовтня 2023 року о 12:00 год. Вирішено питання щодо представництва прокурором в суді законних інтересів держави розглянути в судовому засіданні за участю представників сторін.

14.11.2023 за вх.№87475 від представника відповідача надійшли письмові пояснення у справі. Зазначив, що у ГУ ДСНС України у Львівській області відсутні підстави для звернення до адміністративного суду з вказаним позовом, а тому відсутні такі підстави і у прокурора, який звернувся в інтересах позивача.

В засіданні суду поставлено на обговорення питання щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Представник позивача, зазначив, з огляду на те, що, на теперішній час має місце бездіяльність органу, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а також порушення інтересів держави та суспільства, що в своїй сукупності є підставою для захисту інтересів держави прокуратурою шляхом представництва в суді.

Представник відповідача зазначив, що в даному випадку відсутні підстави для звернення до суду в інтересах держави із вказаним позовом. Позивачем обрано як неналежний спосіб захисту так і відсутність повноважень у позивача на звернення з таким позовом в адміністративний суд. Наголошує, що відповідач не є власником приміщення, виконує умови договору зберігання за яким таке сховище передано на зберігання. Крім того, контроль за належним способом зберігання майна мав би здійснювати власник майна, а не прокуратура.

Розглянувши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.13 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Згідно з ч. 7 ст. 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

При цьому, за змістом ч. ч. 3 і 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою та бере участь у розгляді справ за його позовами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (частина четверта статті 53 КАС України).

Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, звернення прокурора до суду з даним позовом обумовлено бездіяльністю Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області, яка полягає у невжитті уповноваженим органом належних заходів щодо зобов`язання балансоутримувача привести захисну споруду у стан готовності до використання.

Позивач зазначає, що листом від 07.04.2023№ 58 01-2297/58 08 ГУ ДСНС у Львівській області повідомило, що заходи державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо стану готовності захисної споруди цивільного захисту протягом 2023 року №48066 не здійснювалось через введену заборону на їх проведення.

На даний час, проведення заходу державного нагляду (контролю) не є можливим, у зв`язку з введеним військовим станом на території України та запровадженням мораторію на проведення перевірок. Водночас у п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 зазначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Непридатний до використання стан захисної споруди цивільного захисту в умовах воєнного стану має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, а отже проведення заходів державного нагляду (контролю) на підставі п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 могло бути здійснено.

Разом з тим, ГУ ДСНС у Львівській області повідомило і про те, що ПП «ЛВТМФ «Карпати» надавало щорічні акти оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту, що в свою чергу свідчить про те, що ГУ ДСНС у Львівській області було відомо про стан захисної споруди цивільного захисту, мало можливість вжити заходи державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки та як наслідок - вжити заходів для зобов`язання балансоутримувача привести споруду у придатний для використання стан, однак окрім листів щодо необхідності утримувати споруду та своєчасно подавати акти оцінки готовності споруди жодних дієвих заходів вжито не було.

ГУ ДСНС у Львівській області повідомило, що не зверталось до адміністративного суду із позовом щодо застосування заходів реагування, повного або часткового зупинення експлуатації вищевказаної захисної споруди цивільного захисту.

Таким чином, ГУ ДСНС у Львівській області протягом декількох років не вжито належних заходів щодо приведення у відповідність до вимог законодавства захисної споруди цивільного захисту № 48066, що за адресою: с. м. Львів, вул. Городоцька, 172 та, відповідно, у готовність до використання за призначенням.

Франківською окружною прокуратурою 11.07.23 на адресу ГУ ДСНС у Львівській області скеровано лист в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з вимогою вжити заходів до усунення порушень. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

17.07.2023 на адресу Франківської окружної прокуратури м. Львова надійшов лист ГУ ДСНС України у Львівській області №58 01-4520/58 08, відповідно до якого зазначено, що здійснення заходів державного нагляду (контролю) на суб`єктах господарювання здійснюється під час планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) із врахуванням Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

У зв`язку із набранням чинності постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» (із змінами від 13.06.2023 № 592).

З урахуванням наведеного ГУ ДСНС України у Львівській області позбавлене можливості вживати заходи для зобов`язання ПП «ЛВТМФ «Карпати» привести до готовності їхню захисну споруду цивільного захисту (сховище № 48066).

Ураховуючи суспільну значимість порушених інтересів держави, що полягають у забезпеченні належного цивільного захисту населення в умовах воєнного стану, невжиття заходів до звернення до суду ГУ ДСНС у Львівській області самостійно, цей позов пред`являється прокурором, щоб інтереси держави не залишились незахищеними.

В контексті наведеного суд зазначає, що положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За приписами ч. ч. 1 і 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Цей орган реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу (пункт 1);

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень (пункт 11);

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 12);

- складення протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності та притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб і громадян, винних у порушенні законів та інших нормативно-правових актів у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту (пункт 14);

- застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог законодавства з питань цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (пункт 18);

- розгляд відповідно до закону справ про адміністративні правопорушення, пов`язаних з порушенням установлених законодавством вимог пожежної безпеки, невиконанням приписів та постанов центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, і накладення адміністративних стягнень (пункт 19).

Отже, здійснення захисту інтересів держави у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту покладено на органи ДСНС, які у визначений законом спосіб реалізують свої повноваження у цій сфері суспільних відносин.

Верховним Судом у постанові від 20.01.2022 по справі №0440/6277/18 (провадження №К/9901/32920/20) зроблено, відповідно до якого:

« 48. Представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

49. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень у належний спосіб, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону, не здійснює захисту або робить це неналежно, або такий орган взагалі відсутній.

50. З огляду на наведене, з урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

51. Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладено Верховним Судом у постановах від 18 жовтня 2019 року в справі № 320/1724/19, від 09 жовтня 2019 року в справі № 0440/4892/18, від 04 жовтня 2019 року в справі № 804/4728/18, від 30 липня 2019 року в справі № 0440/6927/18, від 26 лютого 2020 року в справі № 804/4458/18, від 27 квітня 2020 року в справі № 826/10807/16, від 20 травня 2020 року в справі №580/17/20 і Суд не вбачає підстав відступу від нього у цій справі.

58. При цьому відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, у розумінні пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України має наслідком повернення позовної заяви позивачеві.»

Також Верховний Суд у постанові від 11 серпня 2023 року по справі №560/10015/22 (адміністративне провадження № К/990/3557/23) ствердив:

« 61. Отже, законодавством передбачено право ДСНС, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування (пункт 48 Кодексу цивільного захисту).

62. Таким чином, враховуючи те, що Кодекс цивільного захисту населення України не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Хмельницькій області на звернення до суду із пред`явленими позовними вимогами у якості позивача, то, відповідно, у заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в особі ГУ ДСНС у Хмельницькій області також не має права на звернення до суду з такими вимогами. Про необхідність обґрунтування та з`ясування судом причин, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду, зазначено також і в рішеннях Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 30.09.2019 року у справі № 802/4083/15-а, від 17.07.2018 року у справі № 804/6296/15, від 17.07.2019 року у справі № 824/14/19-а, від 21.08.2019 року у справах № 802/1873/17-а.»

Суд зазначає, що відповідно до частини восьмої статті 32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями (частина п`ятнадцята статті 32 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно із пунктом 3 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 (далі - Порядок №138), балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами (пункт 9 Порядку №138).

Здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями (пункт 12 Порядку №138).

Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту затверджені наказом МВС України від 9 липня 2018 року №579 (далі - Наказ №579).

Споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни (п. 1 розділу ІІ Наказу №579). Споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення (далі - обладнання споруд фонду захисних споруд) мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами (пункт 7 розділу ІІ Наказу №579).

Пунктом 1 "Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій", затвердженого постановою КМ України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі - Положення №1052) встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно із пунктом 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС є:

1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до пункту 4 Положення №1052 ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;

- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;

- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Законом України від 21 квітня 2021 року №2228-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту" із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 "Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки".

Разом з тим, вказаним законом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 "Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту", згідно із пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:

- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;

- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Отже, законодавством передбачено право ДСНС, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування (пункт 48 Кодексу цивільного захисту).

Таким чином, враховуючи те, що Кодекс цивільного захисту населення України не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Львівській області на звернення до суду із пред`явленими позовними вимогами у якості позивача, то, відповідно, у Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області в особі ГУ ДСНС у Львівській області також немає права на звернення до суду з такими вимогами.

Суд зазначає, що відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, у розумінні пункту 7 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, має наслідком повернення позовної заяви позивачеві.

Однак такі процесуальні дії суд може вчиняти лише на стадії відкриття провадження.

Якщо відповідні обставини виявлено на стадії судового розгляду або після ухвалення судового рішення, то процесуальним наслідком відсутності підстав для здійснення представництва інтересів держави є залишення позовної заяви без розгляду (пункт 1 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України).

Аналогічного висновку щодо процесуальної можливості залишення позовної заяви без розгляду в справах, провадження у яких відкрито за відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, дійшов Верховний Суд у постановах від 21 серпня 2019 року у справі № 263/2038/16-а, від 23 червня 2020 року у справі № 815/1567/16, від 17 лютого 2021 року у справі № 240/400/19 та від 25 червня 2021 року у справі № 420/26/20.

Пунктом 2 частини першої статті 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Така позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

Оскільки після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів судом установлено відсутність підстав для представництва прокурором за позовом, поданим в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області, то це є підставою для залишення такого позову без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 240 КАС України.

Керуючись ст. ст. 240, 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву Франківської окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до приватного підприємства «Львівська виробничо-торгівельна меблева фірма «Карпати» про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 20.11.2023.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна