Справа № 520/25449/23
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

21 листопада 2023 року Справа № 520/25449/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., ррозглянувши матеріали позовної заяви Пісочинської селищної ради (, пров. Транспортний, буд. 2,смт. Пісочин, Харківський район, Харківська область,62416, ) до Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (вул. Василіянок, буд. 48,м. Івано-Франківськ,Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н, 76019, код ЄДРПОУ 41127015) про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу закупівлі UA-2023-06-27-010425-а, яка оголошена та проведена Пісочинською селищною радою.

- судові витрати по справі у розмірі 2684 гривень покласти на відповідача та стягнути з відповідача на користь Пісочинської селищної ради сплачений судовий збір.

В обґрунтування позову зазначив, що твердження, які викладені у висновку Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу процедури закупівлі, є помилковими та необґрунтованими; зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст. 3 та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі"; зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечить вимогам законодавства України. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що згідно з Наказом №23-3 від 16.08.2023 року Північно-східного офісу Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області було розпочато моніторинг закупівлі UA-2023-06-27-010425-а, яка оголошена Пісочинською селищною радою, з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

30 серпня 2023 року о 14:44 Відповідачем, в електронній системі закупівель оприлюднено Висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2023-06-27-010425-а, оголошеної Позивачем.

Не погоджуючись із висновком суб`єкта владних повноважень, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду за захистом своїх прав.

По суті спірних відносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1, 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Головними завданнями органу державного фінансового контролю є, в тому числі, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до п. 1, 4, 7 «Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого 03.02.2016 року постановою Кабінету Міністрів України № 43, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, в тому числі, моніторингу закупівель.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Згідно з ст. 1, 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.

Відповідно до положень ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до ст. 16 цього Закону, підстави, встановлені ст. 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим ст. 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до пункту 5 розділу III та пункту 1 Додатку № 3 тендерної документації на відповідність кваліфікаційному критерію - «наявність в учасника процедури закупівлі, обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», від учасників у складі тендерної пропозиції вимагалось надання довідки згідно встановленої форми (Таблиця 1) щодо наявності в учасника техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування тощо) для виконання робіт, з наданням копій свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, будівельних (дорожніх) машин та механізмів, або інший документ, що посвідчує їх право власності. Разом з тим, пунктом 1 Додатку № 3 тендерної документації встановлено умову, що якщо техніка не є власністю учасника, а залучена, то учасником у складі тендерної пропозиції на всю, вказану у довідці техніку (транспортні засоби, будівельні (дорожні) машини, механізми, обладнання та устаткування), зокрема додатково подаються: копії договорів, що посвідчують, право користування (оренди, суборенди та ін, крім лізингу), дійсних та чинних, протягом всього строку виконання договору та акт (и) приймання-передачі (або інший (і) документ (и) який (і) підтверджує (ють) факт отримання учасником таких транспортних засобів будівельних машин, механізмів, обладнання та устаткування до договорів (у разі, коли вимогами чинного законодавства та/або умовами зазначених договорів передбачено їх складання).

На виконання вищевказаних умов, у 3 графі таблиці форми І учасником зазначаються все обладнання, всі машини та механізми, які будуть використовуватися при виконанні робіт, що є предметом закупівлі і відповідають інформації яка зазначена учасником у відомості ресурсів до договірної ціни.

Учасник процедури закупівлі - ТОВ «ЛЕГІОНБУД» у тендерній пропозиції надав довідку за формою І від 30.06.2023 року №3-3006, в якій зазначив все обладнання, всі машини та механізми, які будуть використовуватися при виконанні робіт, що є предметом закупівлі і відповідають інформації яка зазначена учасником у відомості ресурсів до договірної ціни.

Згідно з п.44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", що затверджені постановою КМУ №1178 від 12.10.2022. не зазначення учасником ТОВ «ЛЕГІОНБУД» у довідці крана на автомобільному ходу не є законною підставою для відхилення тендерної пропозиції.

Положенням пункту 1 частини 2 статті 16 Закону №922-VIII встановлено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв, зокрема, як наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.

Вказаний кваліфікаційний критерій не містить вимог щодо додаткового надання учасником торгів певних документів стосовно техніки, зазначеної в тендерній пропозиції, а стосується виключно наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які є необхідними для виконання зобов`язань згідно умов договору.

Крім того, не надання учасником закупівлі у складі тендерної пропозиції лише свідоцтва про реєстрацію, який взагалі не був визначений замовником у мінімальному переліку техніки та обладнання, необхідних для виконання робіт згідно Додатку 2 тендерної документації, жодним чином не може свідчити про вчинення значущого порушення у сфері публічних закупівель, яке призвело до необ`єктивного та упередженого визначення переможця торгів.

При цьому відповідач жодним чином не довів як саме не надання учасником процедури свідоцтва про реєстрацію техніки вплинуло чи могло вплинути на необєктивне та упереджене визначення переможця торгів, в той час коли така техніка взагалі не вимагалась у мінімальному переліку.

Щодо вимоги відповідача в оскаржуваному висновку про вчинення позивачем дій щодо розірвання укладеного договору, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону №922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього, передбачені ст. 41 Закону № 922, згідно ч.1 якої договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У ч. 5 ст. 41 Закону № 922 зазначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень ч.6 цієї статті.

У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених ч. 5 цієї статті, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю (ч.7 ст.41 Закону №922).

Відповідно до ч.1 ст. 43 Закону України №922 договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог ч. 4 ст. 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до ст.18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених ч.5 та ч.6 ст.33 та ч.7 ст.40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до ст.18 цього Закону.

Отже результат дослідження викладених вище положень свідчить, що приписи Закону України №922 не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Суд враховує підстави для зміни або розірвання договору, передбачені ст.651 Цивільного кодексу України, за вимогами якої зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

При цьому відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених ч.4 цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов:

1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане;

2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися;

3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору;

4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом (ч. 3 та ч. 4 ст. 652 ЦК України).

Згідно зі ст. 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Ст.188 Господарського кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин), встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, слід дійти висновку, що правові підстави для розірвання договору відсутні.

З огляду на такі обставини суд вважає, що встановлення вимоги в оскаржуваному висновку про вчинення позивачем дій щодо розірвання укладеного договору, приймаючи до уваги вищенаведену позицію, є порушенням принципу пропорційності та, відповідно, свідчить про протиправність оскаржуваного Висновку у наведеній частині.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити.

У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 262, 293, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Пісочинської селищної ради (, пров. Транспортний, буд. 2,смт. Пісочин, Харківський район, Харківська область,62416) до Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (вул. Василіянок, буд. 48,м. Івано-Франківськ,Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н,76019, код ЄДРПОУ 41127015) про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу закупівлі UA-2023-06-27-010425-а, яка оголошена та проведена Пісочинською селищною радою.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної аудиторської служби України Північно-східний офіс Держаудитслужби Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (вул. Василіянок, буд. 48,м. Івано-Франківськ,Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н,76019, ) на користь Пісочинської селищної ради (, пров. Транспортний, буд. 2,смт. Пісочин, Харківський район, Харківська область,62416, ) суму судового збору у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21 листопада 2023 року.

Суддя Сагайдак В.В.