Справа № 120/3163/23
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2023-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/3163/23

Головуючий у 1-й інстанції: Поліщук Ірина Миколаївна

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

21 листопада 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Смілянця Е. С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Пласт Плюс" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Буд-Пласт Плюс" (далі ТОВ "Буд-Пласт Плюс") звернулося до суду із позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі ГУ ДПС у Вінницькій області), в якому просило:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.02.2023 за №.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року позов задоволено:

-визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення № від 09.02.2023.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В обґрунтуванні доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 23.01.2023 Головним державним інспектором відділу адміністрування ПДВ управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Вінницькій області було проведено камеральну перевірку з питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Буд-пласт плюс".

За результатами перевірки складено акт камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №852/02-32-04-03/44347059 від 23.01.2023.

Відповідно до висновків акту камеральної перевірки встановлено порушення ТОВ "Буд-пласт плюс" граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідальність за яке передбачена п. 120-1.1 ст. 120 ПК України.

Так, в акті камеральної перевірки зазначено про порушення ТОВ "Буд-пласт плюс" граничних строків реєстрації 61 податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі висновків акту камеральної перевірки 09.02.2023 ГУ ДПС у Вінницькій області винесено податкове повідомлення-рішення №, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 889434,69 грн.

Не погоджуючись із прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 200.1 статті 200 ПК України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця,-до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця,-до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування,-у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування,-у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування,- у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування,-у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

З аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця,-до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця,-до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

При цьому, згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати (в редакції Закону України № 591-IX від 13.05.2020).

Тобто, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Отже штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину не застосовуються.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 10 грудня 2021 року у справі №420/10367/20, від 26 липня 2023 року у справі №520/1956/21та від 26 липня 2023 року у справі №520/1956/21.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. N 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), постановлено установити з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України карантин.

В подальшому, постановами Кабінету Міністрів України карантин продовжувався та закінчився 30 квітня 2023 року (постанова Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423).

Як вбачається з акту камеральної перевірки, перевіркою встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201, а саме:

- податкова накладна від 08.09.2022 №177, зареєстрована 05.10.2022: кількість днів затримки 5, сума податку на додану вартість 9666,80 грн., розмір штрафу 10%, сума штрафу 966,68 грн.;

- податкова накладна від 06.07.2022 №161, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 30168,32 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 12067,30 грн.;

- податкова накладна від 06.07.2022 №160, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 293,18,37 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 11727,35 грн.;

- податкова накладна від 08.07.2022 №166, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 32056,70 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 12822,68 грн.;

- податкова накладна від 07.07.2022 №165, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 29727,88 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 11891,15 грн.;

- податкова накладна від 07.07.2022 №164, зареєстрована 06.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 39757,65 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 15903,06 грн.;

- податкова накладна від 08.07.2022 №167, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість16441,48 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 6576,59 грн.;

- податкова накладна від 06.07.2022 №162, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 26404,22 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 10561,69 грн.;

- податкова накладна від 08.07.2022 №169, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 34816,24 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 13926,50 грн.;

- податкова накладна від 07.07.2022 №163, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 43624,09 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 17449,64 грн.;

- податкова накладна від 05.07.2022 №157, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 33950 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 13580 грн.;

- податкова накладна від 06.07.2022 №159, зареєстрована 04.10.2022: кількість днів затримки 65, сума податку на додану вартість 32833,94 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 13133,58 грн.;

- податкова накладна від 05.08.2022 №172, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 26, сума податку на додану вартість 3951,17 грн., розмір штрафу 20%, сума штрафу 790,23 грн.;

- податкова накладна від 28.03.2022 №63, зареєстрована 27.09.2022 кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість55639,73 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 22255,89 грн.;

- податкова накладна від 11.07.2022 №168, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 58, сума податку на додану вартість 32500 грн., розмір штрафу 30%, сума штрафу 9750 грн.;

- податкова накладна від 19.08.2022 №175, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 12, сума податку на додану вартість 5547,58 грн., розмір штрафу 10%, сума штрафу 554,76 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №130, зареєстрована 03.10.2022: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 35805,17 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 14322,07 грн.;

- податкова накладна від 15.06.2022 №95, зареєстрована 03.10.2022: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 24558, 23 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 9823,29 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №131 зареєстрована 03.10.2022: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 30861,74 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 12344,7 грн.;

- податкова накладна від 15.06.2022 №137, зареєстрована 03.10.2023: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 42169,67 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 16867,87 грн.;

- податкова накладна від 07.06.2022 №127, зареєстрована 03.10.20223: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 71384,54 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 28553,82 грн.;

- податкова накладна від 18.04.2022 №79, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 36487,50 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 14595 грн.;

- податкова накладна від 07.06.2022 №126, зареєстрована 07.06.2022: кількість днів затримки 95, сума податку на додану вартість 31215,64 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 12486,26 грн.;

- податкова накладна від 22.06.2022 №151, зареєстрована 03.10.2022: кількість днів затримки 80, сума податку на додану вартість 53634,20 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 21453,68 грн.;

- податкова накладна від 25.05.2022 №141, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 27503,16 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 11001,26 грн.;

- податкова накладна від 27.05.2022 №108, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 2160 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 864 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №133, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 25008,54 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 10003,42 грн.;

- податкова накладна від 08.06.2022 №129, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 33041,66 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 13216,66 грн.;

- податкова накладна від 15.06.2022 №140, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 26397,18 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 10558,87 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №136, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 29849,52 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 11939,81 грн.;

- податкова накладна від 24.06.2022 №152, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 73, сума податку на додану вартість 5701,20 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 2280,48 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №134, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 16731,48 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 6692,59 грн.;

- податкова накладна від 08.06.2022 №128, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 29157,33 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 11662,93 грн.;

- податкова накладна від 16.06.2022 №144, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 73, сума податку на додану вартість 20223,99 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 8089,60 грн.;

- податкова накладна від 07.06.2022 №125, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 12281,54 грн., розмір штрафу 40 %, сума штрафу 4912,62 грн.;

-податкова накладна від 14.06.2022 №135, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 20243,87 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 8097,55 грн.;

- податкова накладна від 07.06.2022 №124, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 20083,11 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 8 033,24 грн.;

- податкова накладна від 09.08.2022 №176, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 26, сума податку на додану вартість 543,75 грн., розмір штрафу 20%, сума штрафу 108,75 грн.;

- податкова накладна від 20.06.2022 №145, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 73, сума податку на додану вартість 39540,84 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 15816,34 грн.;

- податкова накладна від 21.06.2022 №146, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 73, сума податку на додану вартість 44664,96 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 17865,98 грн.;

- податкова накладна від 24.06.2022 №153, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 73, сума податку на додану вартість 1432,61 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу573,04 грн.;

- податкова накладна від 14.06.2022 №132, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 88, сума податку на додану вартість 10572,83 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 4229,13 грн.;

- податкова накладна від 30.06.2022 №155, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість18689,83грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 7475 грн.;

- податкова накладна від 05.07.2022 №158, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 57, сума податку на додану вартість 2061,49 грн., розмір штрафу 30%, сума штрафу 618,458 грн.;

- податкова накладна від 03.06.2022 №121, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 89, сума податку на додану вартість 18343,78 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 7337,51 грн.;

- податкова накладна від 30.06.2022 №156, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 26134, грн.,04 розмір штрафу 40%, сума штрафу 10453,62 грн.;

- податкова накладна від 16.06.2022 №142, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 30129,20 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 12051,68 грн.;

- податкова накладна від 16.06.2022 №143 , зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 44770,15 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 17908,06 грн.;

- податкова накладна від 23.02.2022 №43, зареєстрована 23.02.2022: кількість днів затримки 74, сума податку на додану вартість 21420 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 8568 грн.;

- податкова накладна від 03.06.2022 №120, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 89, сума податку на додану вартість 25716,31 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 10286,52 грн.;

- податкова накладна від 06.06.2022 №123, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 89, сума податку на додану вартість 247,50 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 99 грн.;

- податкова накладна від 06.06.2022 №122, зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 89, сума податку на додану вартість 120 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 48 грн.;

- податкова накладна від 15.06.2022 №139 зареєстрована 27.09.2022: кількість днів затримки 89, сума податку на додану вартість 10722,60 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 4289,04 грн.;

- податкова накладна від 17.08.2022 №174, зареєстрована 26.09.2022: кількість днів затримки 11, сума податку на додану вартість 6666,80 грн., розмір штрафу 10%, сума штрафу 666,68 грн.;

- податкова накладна від 20.07.2022 №171 зареєстрована 27.09.2022 кількість днів затримки 43, сума податку на додану вартість 6666,80 грн., розмір штрафу 10%, сума штрафу 666,68 грн;

- податкова накладна від 13.04.2022 №74, зареєстрована 14.10.2022: кількість днів затримки 91, сума податку на додану вартість 383231,99 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу 153292,80 грн.;

- податкова накладна від 13.04.2022 №75, зареєстрована 14.10.2022: кількість днів затримки 91, сума податку на додану вартість 449916,67 грн., розмір штрафу 40%, сума штрафу179966,67 грн.;

- податкова накладна від 11.05.2022 №333, зареєстрована 04.01.2022: кількість днів затримки 4, сума податку на додану вартість 11707,60 грн., розмір штрафу 10%, сума штрафу 1170,76 грн.

Слід зазначити, що у цій справі не є спірним сам факт затримки реєстрації податкових накладних, оскільки позивач не заперечує, що зареєстрував податкові накладні пізніше встановленого строку. Натомість доводи останнього ґрунтуються на тому, що у спірні періоди відповідальності у платника податків за затримку реєстрації податкових накладних не настає.

Надаючи правову оцінку таким доводам позивача, колегія суддів виходить із наступного.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 01.05.2023 №254/2023 були внесені зміни у статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX (зі змінами, внесеними Указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 №2738-IX, Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-IX, Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-IX, та Указом від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX), та продовжено строк дії воєнного стану в Україні 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Воєнний стан в Україні не припинено і на даний час.

Законом України від 12 травня 2022 року №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27 травня 2022 року, внесено зміни до п.69 підрозділу 10 XX «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Відповідно до пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно з пп.69.1-1 п.69 підрозділу 10 XX «Перехідні положення» ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Тобто, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27 травня 2022 року, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених пп.112.8.9 п.112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 27 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН до 15 липня 2022 року.

Як вбачається із Акту камеральної перевірки від 23.01.2023 за результатами проведеної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

При цьому, частина податкових накладних (№№63,43, 74,75,100) складено до 27.05.2022, тобто у період дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), а решта після внесення змін до пункту 69 ПК України.

Однак, реєстрація всіх накладних здійснена після 15.07.2022, у період дії Закону №2260-ІХ, який набрав чинності, яким поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок, у тому числі щодо порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, за виключенням тих випадків, коли граничний термін їх реєстрації припадає на період з 24.02.2022 по 27.05.2022.

Між тим, граничні терміни реєстрації жодної із зазначених у акті перевірки податкових накладних не підпадають під період звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію, що передбачений підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України у редакції Закону №2260-ІХ (які складені у період з 24.02.2022 по 27.05.2022).

Колегія суддів зазначає, що особливістю операцій із реєстрації податкових накладних є їх тривалість у часі, а тому у даному випадку необхідно враховувати плинність та змінюваність законодавства, адже відправною точкою для притягнення до відповідальність платників податків за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України є саме дата здійснення реєстрації податкових накладних, а не дата їх складання.

В той же час, при здійсненні правозастосування, суд має комплексно та системно застосовувати законодавства, враховуючи при цьому мету (ціль) та завдання того чи іншого нормативно-правового акту.

Вносячи Законом №2260-ІХ зміни до підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України законодавець переслідує мету унормування саме особливостей операцій із реєстрації податкових накладних, що є тривалими у часі, а надто за умови попередньої дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину.

Щодо наявності колізії між нормами п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України та пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, яку потрібно долати із застосуванням положень пункту 56.21 статті 56 ПК України, колегія суддів вважає, що насамперед необхідно встановити правовий зміст поняття «колізії норм права».

Під юридичною колізією потрібно розуміти певний конфлікт, суперечку в правовій сфері, в основі яких суперечності між правовими актами й нормами, прийнятими з одного й того ж питання. Ці норми й акти можуть бути прийняті одним або різними суб`єктами правотворчості, але спрямовані на регулювання одних суспільних правовідносин, і їх застосування дає різний, зокрема можливий протилежний результат.

Колізії можуть бути: темпоральні (часові) - ті, які виникають внаслідок видання в різний час і з того самого питання принаймні двох норм права; ієрархічні - ті, які виникають тоді, коли на врегулювання одних фактичних відносин претендують норми, що розміщуються на різних щаблях в ієрархічній (вертикальній) структурі законодавства, а тому мають різну юридичну силу; змістовні колізії - ті, які є конфліктними відносинами між нормами, що виникають унаслідок часткового збігу обсягів їх регулювання, обумовлених специфікою суспільних відносин.

Колізія норм права вирішується з використанням темпорального, ієрархічного чи змістовного методу шляхом вибору того нормативного акта, який повинен бути застосований до конкретного випадку (юридичного факту).

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що у спірних правовідносинах має місце темпоральна (часова) колізія норм, яка підлягає вирішенню шляхом застосування правила «Lex posterior derogat priori» - "наступний закон скасовує попередній".

Конституційний Суд України у рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп та у Рішенні від 9 лютого 1999 року № 1-7/99 дійшов висновку, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному.

Дію нормативно-правового акта в часі слід розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою чинності. За загальновизнаним правилом нормативно-правовий акт (в цілому або в окремій частині) втрачає чинність у зв`язку з прийняттям нового акта вищої або однакової юридичної сили з того ж предмета регулювання, без формального скасування старого акта. При виникненні темпоральної колізії наступний акт одного рівня з того ж самого питання скасовує дію актів попередніх.

Аналогічний висновок наведений в рішеннях Конституційного Суду України від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001 та від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012.

Крім того, Конституційним Судом України у рішенні від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001 зазначено, що Конституція України в частині першій статті 58 закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів. Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Відповідно до статті 147 Конституції України Конституційний Суд України здійснює офіційне тлумачення Конституції України. Діяльність Конституційного Суду України ґрунтується на принципах верховенства права, незалежності, колегіальності, гласності, обґрунтованості та обов`язковості ухвалених ним рішень і висновків. Таким чином, Конституційний Суд України, надаючи тлумачення статті 58 Конституції України, передбачив порядок подолання темпоральної колізії.

Таким чином, до спірних правовідносин необхідно застосувати принцип подолання темпоральної колізії норм права, відповідно до якого має застосовуватися норма, яка прийнята пізніше пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, яким скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Також, колегія суддів зауважує, що норми пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України визначають спеціальне (пріоритетне) застосування податкового законодавства на період дії воєнного часу по відношенню до інших положень ПК України, в тому числі й щодо пункту 52-1 цього підрозділу.

Таким чином, хоча податкові накладні були складені позивачем у період дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), реєстрація таких накладних була здійснена вже у період дії Закону №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, який підлягає пріоритетному застосуванню.

Таким чином, ТОВ "Буд-Пласт Плюс" підлягало притягненню до відповідальності за порушення строків реєстрації усіх податкових накладних, що зазначені в акті перевірки.

Поряд з цим, колегія суддів зауважує, що на момент ухвалення спірного податкового повідомлення-рішення відбулися зміни у податковому законодавстві, які безпідставно не були враховані відповідачем.

Так, відповідно п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

-для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця,-до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

-для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця,-до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

-для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача-платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику,-протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно п.90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

-2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

-5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

-10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

-15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

-25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Отже, наведеними приписами закону платники податків звільняються від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними нормами податкового законодавства, за наведених у п.89, 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положень» ПК України умов.

Варто зазначити, що згідно з пунктом 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Необхідно також врахувати і приписи частини першої статті 58 Конституції України, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України у рішенні від 09.02.1999 №1-рп/1999 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України уточнив, що положення вказаної вище норми про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб.

Таким чином, на день оскаржуваного податкового повідомлення-рішення вже набрали чинності зміни до ПК України, які пом`якшували відповідальність платника податку за порушення строків реєстрації податкової накладної (зменшували розмір штрафу), а тому контролюючий орган мав обчислювати суму штрафу згідно нових, зменшених розмірів.

Поряд з цим, як свідчить зміст оскаржуваного податкового повідомлення-рішення до позивача застосовано відповідальність, що встановлена статтею 120-1 ПК України. Між тим, станом на момент прийняття податкового повідомлення-рішення відповідальність за порушення платниками податку граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних передбачена вже іншою нормою-пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, яка підлягає обов`язковому застосуванню протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано.

Однак, контролюючий орган при прийнятті податкового повідомлення рішення, не врахував положення статті 58 Конституції України та пункту 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що відповідач неправильно застосував норми законодавства при обчисленні розміру штрафу, що, в свою чергу, свідчить про його невідповідність критеріям, визначеним частини 2 статті 2 КАС України.

Отже, розрахунок штрафних санкцій здійснено податковим органом неправомірно, без урахування внесених у податкове законодавство змін, що має своїм наслідком визнання протиправним та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що спірне податкове повідомлення-рішення відповідача підлягає скасуванню не через відсутність у позивача обов`язку по сплаті штрафу, як вказав суд першої інстанції, а через висновок про неправильний розрахунок ГУ ДПС у Вінницькій області суми такого штрафу. При цьому суд не наділений компетенцією самостійно здійснювати розрахунок штрафних санкцій замість контролюючого органу, перебираючи таким чином його повноваження, оскільки суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, змінюючи замість нього кваліфікацію правопорушення та змінюючи норму, на підставі якої позивача має бути притягнуто до відповідальності.

Таким чином, навіть за можливості обчислити суму штрафу відповідно до зменшених розмірів, суд позбавлений можливості за власної ініціативи змінити кваліфікацію правопорушення та застосувати до позивача інше нормативне регулювання ніж те, яке було застосовано спірним рішенням.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 06.02.2018 (справа 826/15139/16 (К/9901/1450/17) та від 17.04.2018 (справа 2а-10031/12/2670).

Враховуючи викладене, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції в частині мотивів задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, п. 29).

При цьому, у пункті 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain від 9 грудня 1994 р. зазначено, що статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Пунктом 2 частини першої статті 315 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Підставами для зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (частина перша статті 317 КАС України). Зміна судового рішення може полягати, зокрема, у доповненні або зміні його мотивувальної частини (частина четверта статті 317 КАС України).

Враховуючи, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку в частині задоволення позовних вимог, однак невірно вказав мотиви задоволення позову, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції слід змінити.

Керуючись ст.ст. 242,243, 250, 304, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області задовольнити частково.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року змінити в частині мотивів задоволення позову.

В решті рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Смілянець Е. С.