Справа № 160/11504/23
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Букіної Л.Є.,
за участі секретаря судового засідання Котляревської Г.С.,
представника позивача Войтенко К.В.
представника відповідача Бісеров А.С.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, в якому просить:
- визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради щодо повернення ОСОБА_1 листом від 10.06.2021 року № 9/3-416 повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), щодо реконструкції індивідуального житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги в заявах по суті обґрунтовані протиправністю дій відповідача щодо повернення листом від 10.06.2021 року № 9/3-416 повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), щодо реконструкції індивідуального житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому, що такий лист на адресу позивача взагалі не направлявся, а про його існування стало відомо лише з відповіді на адвокатський запит від 25.04.2023 року. Звертає увагу на те, що спеціальні норми, які регулюють спірні правовідносини не містять жодних імперативних застережень щодо покладення на суб`єкта містобудування обов`язків отримання в уповноваженого органу будь-якого підтвердження про прийняття надісланого ним повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи його реєстрацію в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Зауважує, що спеціальне законодавства не наділяє відповідача повноваженнями повертати повідомлення без реєстрації, що й відбулось у спірному випадку. З підстав викладеного просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 р., поновлено позивачеві строк звернення до суду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
Відповідач скористався наданим правом та надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому указав про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необгрунтованість. Зазначає, що за наслідками проведеної перевірки встановлено, що замовником ведеться будівництво об`єкту, що за класом наслідків належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2), тоді як позивачем в спірному повідомленні такий об`єкт визначений із незначними наслідками (СС1), у зв`язку з чим відсутні підстави для реєстрації цього повідомлення.
Ухвалою від 04.09.2023 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
У судовому засіданні представники учасників справи підтримали правові позиції, викладені у заявах по суті та письмових поясненнях.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов такого висновку.
04 червня 2021 року ОСОБА_1 через Центр надання адміністративних послуг м. Дніпра подала до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), щодо реконструкції індивідуального житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 .
Листом від 10.06.2021 року № 9/3-416 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлено позивача про те, що подане повідомлення не може бути зареєстроване, оскільки на момент подання повідомлення по об`єкту будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 » вже ведуться будівельні роботи та самочинно збудовано два поверхи по цьому об`єкту.
Докази вручення вказаного листа позивачеві матеріали справи не містять.
Як зазначає представник позивача, про існування вказаного листа стало відомо із відповіді на адвокатський запит від 26.04.2023 року №9/1-35.
Незгода із діями відповідача щодо повернення листом від 10.06.2021 року № 9/3-416 повідомлення про початок виконання будівельних робіт й слугувало підставою для звернення до суду із цим позовом.
При вирішені спору суд виходить із того, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів закріплено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (тут і надалі - Закон № 3038-VI, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Положеннями статті 8 Закону № 3038-VI передбачено, що планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.
Забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.
Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування (стаття 26 Закону № 3038-VI).
Відповідно до статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:
- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Згідно із статті 35 Закону № 3038-VI, після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.
Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.
Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 8, 9 ст.36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного повідомлення в паперовій формі або настання обставин, визначених частиною сьомою цієї статті, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт, які подані в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.
Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок №466, тут і надалі в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), пунктом 2 якого передбачено, що підготовчими роботами є роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.
Так, відповідно до п.4 Порядку №466, підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).
Згідно зі п. 5, 13 Порядку № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:
подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;
видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 р. № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.
Відповідно, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою, тоді як щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками необхідно отримання замовником від органу державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт.
Відповідно до положень п. 2 Порядку № 466 реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр).
За приписами п. 9 Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 19 липня 2011 року № 92 (далі - Порядок № 92) до реєстру вносяться відомості про:
а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів;
б) найменування та місцезнаходження об`єкта будівництва;
в) замовника (зміну замовника):
для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ, номер телефону;
для фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові, серія і номер паспорта, реєстраційний номер облікової картки платника податків (не зазначається фізичними особами, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті), місце проживання;
г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру;
ґ) підрядну (зміну підрядної), проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності));
д) авторський і технічний нагляд (його зміну), головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта (прізвище, ім`я та по батькові особи, серія та номер кваліфікаційного сертифіката), коригування проектної документації;
е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).
Електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.
Положеннями п. 12, 14 Порядку № 92 передбачено, що посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій.
У разі подання замовником за результатами виявлення помилки достовірних даних щодо інформації, яка потребує змін у повідомленні чи декларації, посадові особи здійснюють розгляд повідомлення чи декларації, у яких враховано зміни.
Як зазначав Верховний Суд у постанові від 17.02.2022 року у справі №640/9519/19, що з метою реєстрації декларації про початок будівельних робіт, орган державного архітектурно-будівельного контролю перевіряє тільки повноту даних, зазначених у ній, та правильність заповнення декларації замовником. За достовірність даних, зазначених у поданій декларації, несе відповідальність безпосередньо замовник.
Відповідно до пункту 15 Порядку № 466, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.
У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Також абзацом сьомим пункту 15 цього ж Порядку визначено, що право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі, зокрема, встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Системний аналіз наведених норм у контексті спірних правовідносин свідчить про те, що подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), здійснюється за декларативною процедурою та спеціальні норми законодавства не містять жодних імперативних застережень щодо покладення на суб`єкта містобудування обов`язків отримання в уповноваженого органу будь- якого підтвердження про прийняття надісланого ним повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи його реєстрацію в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.
Разом з тим, означені норми виокремлюють декілька варіантів поведінки, за яких подане замовником повідомлення може бути або скасоване або останнього повідомлено про зазначення недостовірних даних, які необхідно виправити.
Наведене спростовує твердження позивача щодо безальтернативності дій відповідача при отримінні від суб`єкта містобудування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) здісненні його обов`язокової реєстрації.
Крім того, судом враховується, що відповідачем з метою необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених позивачем у повідомленні про початок виконання будівельних робіт прийнято відповідний наказ від 02.07.2021 року №143п (а.с.36) про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 ».
Разом з цим, матеріали справи доказів реалізації цього наказу не містять. Принаймні, відповідачем до суду вони не надавались.
Між тим, будь-яких преюдиційних наслідків зазначеним вище судовим актом для вирішення саме цієї справи встановлено не було.
Не приймаються також до уваги посилання позивача на відсутність у відповідача повноважень із приводу проведення моніторингу забудови, адже безпосередньо такі повноваження закріплені за відповідачем на законодавчому рівні (п.11. ч.1 статті 2 № 3038-VI).
При прийнятті рішення судом також враховується лист директора ТОВ «Дніпровський ПКТІ» Тараненко Г.Ф. зі змісту якого встаногвлено, що під його керівництвом не розроблялась проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 » та взагалі не укладався договір про здійснення авторського нагляду, попри те, що такі відомості наведені у поданому позивачем повідомленні.
Однак, у будь-якому випадку, як уже попередньо зазначено, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою, тоді як щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками необхідно отримання замовником від органу державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт.
А відтак, за встановлених обставин того, що спірний об`єкт належать до об`єктів з середніми (СС2), тоді як у поданому повідомленні він віднесений до об`єктів з незначними наслідками (CCI), суд доходить висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв у спосіб, передбачений законодавством України та в межах владних повноважень, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Щодо строку звернення позивача до суду суд зазначає таке.
Під час розгляду справи представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду із посиланням на те, що позивач, згідно із довідки у справі «Видача зареєстрованого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками СС1», зареєстрованої в книзі реєстрів 04.06.2021 року, позивачеві повідомлено про кінцевий строк розгляду поданого повідомлення, а саме: 10.06.2021 року, та саме з цієї дати повинен обчислюватися строк звернення до суду із цим позовом.
Оцінюючи наведені доводи суд зазначає, що згідно із частиною першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів та у спірних правовідносинах цей строк складає шість місяців.
При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.
День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи наведені вище норми матеріального права у контексті спірних правовідносин суд вже зазначав, що спеціальні норми законодавства не містять жодних імперативних застережень щодо покладення на суб`єкта містобудування обов`язків отримання в уповноваженого органу будь- якого підтвердження про прийняття надісланого ним повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи його реєстрацію в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.
Матеріали справи не містять доказів того, що лист від 10.06.2021 року № 9/3-416 скеровувався на адресу позивача поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати.
Натомість, позивачем до матеріалів справи додано відповідь на адвокатський запит від 26.04.2023 року №9/1-35, а звернення до суду відбулось протягом шестимісячного строку з моменту його отримання.
Вказані обставини приймалися до уваги при прийнятті позовної заяви до розгляду та не спростовані відповідачем під час розгляду справи по суті, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через порушення строків звернення до суду.
Разом з цим, за наслідками розгляду справи суд дійшов висновку про як про необгрунтованість позовних вимог та залишення позовних вимог без задоволення.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

Рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складений 01 листопада 2023 року.

Суддя Л.Є. Букіна