Справа № 460/17323/23
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2023-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 листопада 2023 року м. Рівне №460/17323/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доРівненської митниці
про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулась до Рівненського окружного адміністративного суду із позовом до Рівненської митниці (далі - відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023;

визнати протиправною та скасувати картку відмови Рівненської митниці у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204020/2023/000541.

Позовні вимоги мотивовані наступним.

Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 подано до Рівненської митниці Державної митної служби України митну декларацію № 23UА58U8 щодо імпортованого товару (набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця С, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) В PRINTED) 20 комплектів; набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця С, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) CPRINTED) 20 комплектів; набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця D, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) 140 комплектів; набори меблів: стіл 70х110см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 4-тю стільцями, модель стільця D, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 4 CHAIRS (70*110) 50 комплектів. Загальна кількість 230 комплектів. Для визначення митної вартості товару обрано перший метод за ціною контракту. При розрахунку митної вартості до ціни, що була фактично сплачена, додано витрати на транспортування товару до місця ввезення на митну територію України: 21 880,00 USD (ціна товару) + 2 600 USD (вартість перевезення до кордону України) х 36,5686 (курс USD щодо гривні) = 895199,33 грн. (митна вартість). До вказаної митної декларації декларантом долучені документи, які підтверджували митну вартість товару за основним методом. Позивач вказує, що в процесі здійснення процедури митного контролю посадовою особою відповідача зазначено, що митна вартість імпортованого товару за ціною договору не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом не подано додаткових документів, витребуваних митницею, а подані до митного оформлення та на вимогу митного органу документи містять розбіжності та неточності. Виходячи з викладеного, митниця не погодилась із задекларованою митною вартістю та прийняла рішення про коригування митної вартості № UA204020/2023/000081/2 від 21.06.2023, картку відмови в прийнятті митної декларації № UA204020/2023/000541. Позивач вказує, що такі рішення контролюючого органу є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки подані до митного оформлення документи у повній мірі підтверджували числові значення митної вартості товару, а підстав для витребування додаткових документів.

Ухвалою суду від 27.07.2023 позовну заяву залишено без руху задля необхідності подання до суду офіційного перекладу доданих до позовної заяви документів, що викладені іноземною мовою відповідно до кількості учасників справи.

Ухвалою суду від 22.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

05.09.2023 представником відповідача Федченком О.О. подано до суду відзив на позовну заяву. Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що 20.06.2023 за митною декларацією № 23UА58U8 декларантом ФОП ОСОБА_2 митному посту «Рівне» Рівненської митниці заявлено до митного оформлення товар: товар № 1 меблі для столових і житлових кімнат у наборах, за рівнем митної вартості 1,5773 USD/кг, ввезений ФОП ОСОБА_1 . За митною декларацією були подані супровідні документи, які не є достатніми для визнання заявленої митної вартості товару за першим методом та містять розбіжності. Також, митниця володіла інформацією щодо рівнів митної вартості товару, схожого за призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару: митна декларація від 20.01.2023 № UA209150/2023/000122 4,41 дол.США/кг. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Тому, відповідач доводить, що оспорюване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

05.09.2023 представник відповідача звернувся до суду клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 07.09.2023 у задоволенні клопотання Рівненської митниці про розгляд адміністративної справи № 460/17323/23 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено. Витребувано у Рівненської митниці належним чином засвідчену копію митної декларації від 20.01.2023 №UA209150/2023/000122.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив таке.

ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність та зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Видами діяльності позивача за КВЕД є 46.47. оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям; 46.65. оптова торгівля офісними меблями, а також 47.59. роздрібна торгівля меблями.

Позивач згідно контракту від 14.02.2023 № 1 (далі Контракт) імпортує в компанії InfinityMobilyaDisTicaretLimitedSirketi (Республіка Туреччина) кухонні набори меблів. Набори складаються з обіднього столу та стільців.

Кількість товару, що постачається, визначається в інвойсі (п. 2.1. контракту). Згідно п. 2.2.-2.3. для поставки товару покупець надсилає продавцеві замовлення факсом або електронною поштою із зазначенням товару та кількості. Продавець повинен підтвердити замовлення та скласти проформа-рахунок-фактуру.

Умови поставки товару - EXW TURKEY KAYSERI згідно Інкотермс 2020.

Перевезення здійснюється вантажним автомобілем за рахунок покупця. Завантаження товару у вантажний автомобіль відбувається за рахунок продавця. Продавець зобов`язаний передати товар компанії перевізнику протягом 30 днів з дати передоплати (п. 4.1. 4.4. контракту).

В пунктах 5.1. 5.5. контракту сторони узгодили, що ціна товару вказується в інвойсі. В ціну товару входить вартість упаковки, маркування і витрати на тару. Валюта контракту: долар США. Загальна сума контракту: 500 000 доларів США.

Порядок розрахунків за товар передбачений в п. 6.1. контракту. За вказаним пунктом оплата здійснюється як передоплата: 40% від загального замовлення як депозит; 60% до випуску вантажу.

Оплата здійснюється в доларах США банківським переказом на рахунок продавця.

10.05.2023 позивачем зроблено замовлення на поставку товару.

Продавець погодив таке замовлення та 11.05.2023 надіслав покупцю попередній рахунок (Proformainvoice № INF6660105). Сторони домовились про поставку 20 позицій кухонних наборів меблів, загальною кількістю 230 одиниць та вартістю 21880,00 доларів США.

17.05.2023 позивач оплатив 40% вартості товару, визначеної в Proformainvoice № INF6660105на суму 8752,00 доларів США. 12.06.2023 покупець оплатив решту 60% вартості товару у розмірі 13128,00 доларів США. Вказане підтверджується платіжними дорученнями в іноземній валюті від 17.05.2023 та від 12.06.2023.

Відомості щодо замовленого товару підтверджуються інвойсом № INЕ056 від 13.06.2023, в якому зазначені відомості про замовлення позивача: стіл 80х130 та 6 стільців 20 комплектів; стіл 80х130 та 6 стільців 20 комплектів, стіл 80х130 та 6 стільців 140 комплектів, стіл 70х110 та 4 стільця 50 комплектів, разом 230комплектів.

Поставка здійснювалась згідно договору № UA8/2022 від 07.08.2022.

Поставку товару на територію України здійснено вантажним автомобілем «Mercedes-Benz», з номерним знаком НОМЕР_1 , згідно транспортної заявки № HLN2023-66 від 12.06.2023 та міжнародної автотранспортної накладної CMR № 331863 від 14.06.2023.

Відповідно до рахунку № HL0054 від 16.06.2023 та інформації про транспортні витрати № 301 від 19.06.2023 вартість перевезення товару з міста Kayseri (Turkey) до кордону України (пункт пропуску Порубне) складає 2 600,00 доларів США. З пункту пропуску до с. Мирогоща Друга, Дубенського району 1000,00 доларів США.

Товар було ввезено на митну територію України.

Уповноваженим декларантом позивача ОСОБА_2 до Рівненської митниці подано митну декларацію 23UА58U8.

Згідно поданої митної декларації задекларовано наступний товар:

набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця С, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) В PRINTED) 20 комплектів;

набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця С, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) CPRINTED) 20 комплектів;

набори меблів: стіл 80х130см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 6-тю стільцями, модель стільця D, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 6 CHAIRS (80*130) 140 комплектів;

набори меблів: стіл 70х110см, стільниця зі скла з нанесеним малюнком, ніжки з металу, з 4-тю стільцями, модель стільця D, з оббивкою у комплекті, постачаються в частково розібраному стані для зручності транспортування (MERCANTABLE + 4 CHAIRS (70*110) 50 комплектів. Загальна кількість 230 комплектів.

На виконання вимог статті 53 МК України для підтвердження митної вартості товару та її складових декларантом надано наступні документи (графа 44 митної декларації): копії контракту № 1 від 14.02.2023, замовлення від 10.05.2023, проформа-інвойс № INF6660105 від 11.05.2023, комерційного інвойсу № INE056 від 13.06.2023, пакувального листа № INE056 від 13.06.2023, платіжної інструкції N: (MUR) 42 від 17.05.2023, платіжної інструкції N: (MUR) 45 від 12.06.2023, специфікації до комерційного рахунку-фактури № INE056 від 13.06.2023, рахунку на експорт (e-fatura) від 13.06.2023, договору № UA8/2022 від 07.08.2022, транспортної заявки № HLN2023-66 від 12.06.2023, рахунку на транспортні витрати № HL0054 від 16.06.2023, автотранспортної накладної № 331863 від 14.06.2023, інформація про транспортні витрати № 301 від 19.06.2023.

Для визначення митної вартості товару обрано перший метод за ціною контракту.

При розрахунку митної вартості до ціни, що була фактично сплачена додано витрати на транспортування товару до місця ввезення на митну територію України: 21 880,00 USD (ціна товару) + 2 600 USD (вартість перевезення до кордону України) х 36,5686 (курс USD щодо гривні) = 895 199,33 грн. (митна вартість).

За результатами розгляду митної декларації митний орган надіслав декларанту електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товарів. Повідомлення надіслано через наявні неточності та розбіжності у поданих документах.

На електронне повідомлення митниці декларантом надано відповідь № 21/06/2023 від 21.06.2023. Декларант заперечив наявність розбіжностей в документах поданих до митного оформлення та надав пояснення по усіх пунктах зауважень.

Рівненська митниця не погодилась із заявленою декларантом митною вартістю товарів та 21.06.2023 прийняла рішення про коригування митної вартості товарів UA204020/2023/000081/2, відповідно до якого визначену декларантом митну вартість товару у розмірі 24 480,00 USD скориговано за 6 (резервним) методом.

Митний орган визначив митну вартість товару у розмірі 68 443,20 USD.

У графі 33 рішення № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023 митний орган зазначив, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки: 1) декларантом не подано додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.; 2) подані до митного оформлення документи містять неточності: відповідно до проформи від 11.05.2023 № INF6660105 оплата за товар здійснюється готівкою, що суперечить п. 6.1. зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1; в графі 70 платіжних інструкцій в іноземній валюті від 17.05.2023 № (MUR) 45 зазначено інвойс від 11.05.2023 № INF6660105, разом з цим до митного оформлення надано інвойс від 13.06.2023 № INE056; наявні сумніви щодо поширення рахунка на оплату транспортно-експедиційного обслуговування від 16.06.2023 № HL0054 на заявлену до митного оформлення партію товару, оскільки в ньому крім номера транспортного засобу відсутні відомості про товаросупровідні документи, які надані декларантом до митного оформлення та які були підставою для переміщення товару; замовлення продавця від 10.05.2023 б/н не містить всіх реквізитів продавця та не містить, на підставі чого воно складене, що суперечить п.2.2. зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1; відповідно до п.4.3. контракту від 14.02.2023 № 1 завантаження товару у вантажний автомобіль відбувається за рахунок, разом з цим згідно пункту 5.2. контракту від 14.02.2023 № 1 в ціну товару включається вартість упаковки, маркування і витрати на тару, проте відсутні відомості щодо включення в ціну товару вартості навантаження, що суперечить пункту 4.3; в митній декларації країни відправлення від 13.06.2023 № 23060600ЕХ000200711 зазначена e-fatura від 13.06.2023 № 189/1, яка до митного оформлення не надана.

На думку митного органу, вказане свідчить про наявність ризиків, заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно умов придбання транспортного засобу та включення до митної вартості товару усіх складових з огляду на транспортування власними силами покупця.

У розділі ІІІ прийнятого рішення Рівненська митниця зазначає, що вона володіє ціновою інформацією щодо митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких здійснено за митними деклараціями - від 20.01.2023 № UA209150/2023/000122 4,41USD/кг (товар № 1).

Митниця зазначає, що митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 2) інвойс від 11.05.2023 № INF6660105; 3) рахунок на оплату транспортно-експедиційного обслуговування; 4) відповідно до п.2.2 зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 замовлення продавця; 5) банківські платіжні документи, які підтверджують оплату заявленої до митного оформлення партії товару згідно інвойсу від 13.06.2023 № INE056; 6) виписки з бухгалтерської документації; 7) e-fatura від 13.06.2023 № 189/1; 8) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

В IV розділі митний орган вказує на послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення у митному оформлення товарів за декларацією23UА58U8 відмовлено, про що складено картку відмови № UA204020/2023/000541.

22.06.2023 декларантом подано другу митну декларацію для митного оформлення товару23UA05U0. При подачі декларації враховано вимоги рішення про визначення митної вартості товарів № UA204020/2023/000081/2 від 21.06.2023.

У графі 43 декларації зазначено порядковий номер методу визначення митної вартості, що використовувався декларантом та порядковий номер методу визначення митної вартості, що використовувався митним органом.

Коригування митної вартості товару зумовило донарахування позивачу митних платежів з податку на додану вартість на суму 321534,53 грн., що відображено в графі «Подробиці розрахунків».

Не погоджуючись з рішенням митного органу про коригування митної вартості імпортованих товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

За приписами частини першої статті 1 Митного кодексу України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України), законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини перша, друга статті 51 МК України).

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина перша, друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин восьмої - одинадцятої статті 52 МК України, у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи (частина третя статті 53 МК України).

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи (частина четверта статті 53 МК України).

Тобто, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:

(1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

(2) у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

У першому випадку вимагається надання документів згідно переліку: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У другому випадку: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина 7 статті 54 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Як вбачається з п.1 ч.1 рішення № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023 підставою для коригування митної вартості є неподання додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов та у строки, зазначені у ч. 2-4 ст. 53 МК України та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МК України.

Частинами 1-2 ст.53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Зокрема, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч.ч. п`ятій і шостій ст.52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З аналізу ч. ч. 1, 2 ст. 53 МК України вбачається, що цим кодексом передбачено вичерпний перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма кореспондується з положеннями ч.3 ст.318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Судом встановлено, що відповідно до картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204020/2023/000541, на підтвердження заявленої митної вартості, позивачем одночасно з митною декларацією подано весь перелік передбачених ч. 2 ст. 53 МК України документів.

Разом з тим, відповідач, покликаючись на ч. 3-4 ст. 53 МК України виставив декларанту вимогу стосовно подання додаткових документів, для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 2) інвойс від 11.05.2023 № INF6660105; 3) рахунок на оплату транспортно-експедиційного обслуговування; 4) відповідно до п.2.2 зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 замовлення продавця; 5) банківські платіжні документи, які підтверджують оплату заявленої до митного оформлення партії товару згідно інвойсу від 13.06.2023 № INE056; 6) виписки з бухгалтерської документації; 7) e-fatura від 13.06.2023 № 189/1; 8) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

Суд встановив, що на вимогу митного органу декларантом ФОП ОСОБА_2 скеровано відповідь від 21.06.2023 з поясненнями щодо витребуваних документів.

З огляду на викладене, суд виснує, що декларантом виконано вимоги митного органу про надання додаткових документів, а зазначена в п.1 ч.1 оскаржуваного рішення підстава для коригування митної вартості є необґрунтованою.

Наступним доводом митного органу, викладеним ним в оскаржуваному рішенні № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023 (п.2 ч.1 рішення), є те, що подані до митного оформлення та на вимогу митного органу документи містять неточності.

Щодо доводів митного органу про те, що відповідно до проформи від 11.05.2023 № INF6660105 умови оплати за товар здійснюються готівкою, що суперечить п. 6.1. зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1 суд вказує таке.

Відповідно до 5.1. 5.5. контракту від 14.02.2023 № 1 сторони узгодили, що ціна товару вказується в інвойсі. В ціну товару входить вартість упаковки, маркування і витрати на тару. Валюта контракту: долар США. Загальна сума контракту: 500 000 доларів США.

Порядок розрахунків за товар передбачений в п. 6.1. контракту. За вказаним пунктом оплата здійснюється як передоплата: 40% від загального замовлення як депозит; 60% до випуску вантажу.

Оплата здійснюється в доларах США банківським переказом на рахунок продавця.

Позивач підтвердив повну оплату товару у безготівковому порядку та подав до митного оформлення платіжні інструкції в іноземній валюті від 17.05.2023 № (MUR) 42 та від 12.06.2023 № (MUR) 45 на загальну суму 21 880,00 USD.

Платіжні інструкції містять дані про продавця товару, його банківські реквізити та призначення платежу: за комплекти кухонних меблів, згідно контракту № 1 від 14.02.2023, інвойсу № INF6660105 від 11.05.2023.

Отже, доводи митного органу про невідповідність здійсненого розрахунку за товар умовам контракту є безпідставні та надумані.

Відповідач також вказує, що в графі 70 платіжних інструкцій в іноземній валюті від 17.05. № MUR (42) та від 12.06.2023 № MUR (45) зазначений інвойс від 11.05.2023 № INF6660105. Разом з цим, до митного оформлення наданий інвойс від 13.06.2023 № INE054.

Аналізуючи такий аргумент митного органу, суд вказує, що у межах укладеного контракту на поставку товару сторонами підписано два інвойси: попередній рахунок від 11.05.2023 № INF6660105 згідно контракту 1 від 14.02.2024 (Proformainvoice № INF6660105) та комерційний інвойс від 13.06.2023 № INE056.

Вказані інвойси підписані на поставку одного і того ж товару в межах одного контракту.

Декларантом документально підтверджено, що внаслідок прийняття замовлення покупця на поставку товару сторони на виконання п.2.3. контракту підписали попередній рахунок від 11.05.2023 № INF6660105 згідно контракту № 1 від 14.02.2023 (Proformainvoice № INF6660105).

Оскільки пункт 6.1. контракту передбачає 100% попередню оплату товару, товар оплачено банківським переказом згідно вказаного попереднього рахунку від 11.05.2023 № INF6660105.

У графі 70 платіжних інструкцій в іноземній валюті від 17.05.2023 № MUR (42) та від 12.06.2023 № MUR (45) міститься призначення платежу: за комплекти кухонних меблів, згідно контракту № 1 від 14.02.2023, інвойсу № INF6660105 від 11.05.2023.

Інвойс від 11.05.2023 № INF6660105 це попередній рахунок (Proformainvoice № INF6660105), який було подано митниці разом з митною декларацією (під кодом документу «0325»). Комерційний інвойс від 13.06.2023 та пакувальний лист від 13.06.2023 містять посилання на проформу № INF6660105 та складені у її відповідності.

Отже, жодних розбіжностей в порядку розрахунку за товар немає.

Також, в постанові від 11.06.2019 по справі № 813/1755/17 Верховний Суд зазначив, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Умови оплати за товар не впливають на митну вартість такого товару з огляду на те, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий) так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Вказані висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, що викладені у постановах від 17.04.2018 по справі № 815/329/17 та від 26.11.2020 по справі № 540/2455/19.

Таким чином, вказані доводи митного органу не впливають на митну вартість товару.

Щодо сумнівів митного органу про поширення рахунка на оплату транспортно-експедиційного обслуговування від 16.06.2023 № HL054 на заявлену до митного оформлення партію товару, оскільки в ньому крім номера транспортного засобу відсутні відомості про товаросупровідні документи, які надані декларантом до митного оформлення та які були підставою для переміщення товар, суд вказує таке.

Суд встановив, що на підтвердження вартості транспортування товару до митного органу надано рахунок № HL0054 від 16.06.2023 та інформацію про транспортні витрати № 301 від 19.06.2023.

Документами підтверджено, що вартість перевезення товару з міста Kayseri (Turkey) до кордону України (пункт пропуску Порубне) складає 2 600 доларів США. З пункту пропуску до с. Мирогоща Друга, Дубенського району 1000 доларів США.

Також, в інформації № 301 від 19.06.2023, наданій перевізником, є посилання на CMR 331663 від 14.06.2023, на підставі якої товар було ввезено на митну територію України.

Суд наголошує, що жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до оформлення та змісту рахунку на оплату. Тобто, рахунок є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості.

При цьому суд вказує, що рахунок № HL0054 від 16.06.2023 містить інформацію про транспортний засіб, маршрут та вартість перевезення товару.

На виконання митного законодавства, перевізник надав інформацію про транспортні витрати № 301 від 19.06.2023, чим підтвердив вартість перевезення товару по маршруту Kayseri (Turkey) до митного пункту пропуску Порубне (Україна) у розмірі 2600,00 USD. Інформація також підтверджує, що перевезення здійснено згідно CMR 331663 від 14.06.2023.

Отже, наданими декларантом до митного органу документами підтверджуються транспорті витрати, що виключає будь-які сумніви щодо не підтвердження таких відомостей як складової митної вартості товару.

Щодо доводів митного органу про те, що замовлення продавця від 10.05.2023 б/н не містить всіх реквізитів продавця та не містить, на підставі чого воно складене, що суперечить п.2.2. зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1.

Суд зазначає, що відповідно до п.2.2 зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1 покупець надсилає продавцеві замовлення факсом або електронною поштою із зазначенням товару та кількості.

У п.2.3. зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2023 № 1 передбачено, що продавець повинен підтвердити замовлення та скласти проформа-рахунок-фактуру.

На виконання п.2.2. контракту від 14.02.2023 № 1 позивачем складено замовлення від 10.05.2023 року із зазначенням товару та кількості. Всього кількість наборів 230.Суд зазначає, що складене замовлення повністю відповідає вимогам п.2.2 укладеного контракту.

Продавець, на виконання п.2.3. контракту від 14.02.2023 № 1, підтвердив дане замовлення та 11.05.2023 надіслав ФОП ОСОБА_1 попередній рахунок (Proformainvoice № INF6660105). Проформа-інвойс № INF6660105 від 11.05.2023 містить відомості щодо кількості наборів столів та стільців 230, а також їх загальну вартість 21880,00 USD.

З огляду на викладене, зазначений аргумент митного органу не є розбіжністю в поданих документах та не впливає на визначену декларантом митну вартість.

Надаючи оцінку доводам митного органу про те, що відповідно до п.4.3. контракту від 14.02.2023 № 1 завантаження товару у вантажний автомобіль відбувається за рахунок продавця, разом з цим згідно пункту 5.2. контракту від 14.02.2023 № 1 в ціну товару включається вартість упаковки, маркування і витрати на тару, проте відсутні відомості щодо включення в ціну товару вартості навантаження, що суперечить пункту 4.3, суд зазначає наступне.

Як підтверджується матеріалами справи, розділ 4 контракту від 14.02.2023 № 1 стосується умов та терміну поставки. Відповідно до п.4.3 контракту від 14.02.2023 № 1 завантаження товару у вантажний автомобіль відбувається за рахунок продавця.

У розділі 5 контракту від 14.02.2023 № 1 сторонами погоджено ціну, загальну вартість контракту. Згідно з п.5.2 ціна товару не може бути змінена після підтвердження замовлення, в ціну товару входить вартість упаковки, маркування і витрати на тару.

Суд погоджується з доводами позивача, що наведені аргументи митного органу про суперечність п. 4.3 та п.5.2 є надуманими, оскільки ці пункти не суперечать один одному, а навпаки доповнюють зміст один одного.

Надалі по змісту оскаржуваного рішення відповідач вказує, що електронний документ від 13.06.2023 № 23060600ЕХ000200711 містить відомості про документ e-fatura від 13.06.2023 № 189/1, який до митного оформлення не надано.

Суд звертає увагу сторін, що відповідно до правил митного оформлення Республіки Туреччина до митного оформлення подаються електронні відомості експортних цін, сформованих на державному порталі рахунків-фактур (Е-фатура) експорту https://efatnra.gtb.gov.tr/.

Е-фатура є витягом з електронного реєстру, відомості з електронної системи передаються у експортну декларацію, що повністю виключає можливість його підробки. Номер документу формує електронна державна система, що відповідає ID документу, зазначеному в експортній декларації. Наявність в експортній декларації посилання на електронний реєстр e-fatura доводить відповідність ціни у рахунку-фактурі ціновим відомостям експортної декларації.

З матеріалів справи вбачається, що подана позивачем до митного оформлення експортна декларація країни відправлення (Туреччини) містить інформацію про постачальника та покупця, ціну товару та умови поставки.

Суд звертає увагу, що правила заповнення митної декларації Туреччини регулюються турецьким законодавством, та позивач жодним чином на це впливати не може. Водночас, жодних розбіжностей у номенклатурі, ціні, об`ємі (масі), особі продавця товару, країни його походження митним органом виявлено не було.

Підсумовуючи вищенаведене в його сукупності суд констатує, що усі зауваження відповідача з приводу наявності у нього сумнівів у правильності визначення позивачем митної вартості та з приводу не підтвердження позивачем числових значень складових митної вартості є безпідставними та надуманими.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що єдиною фактичною підставою для здійснення коригування митної вартості лишається наявність у митниці цінової інформації, відмінної від заявленої декларантом.

Однак, визначення ціни на кожну окрему партію товару визначається сторонами контракту на власний розсуд, зважаючи на обсяги постачання, котирування цін на сировину, технічних характеристик товару тощо.

Суд вказує, що наявність у митного органу інформації про митну вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митними деклараціями: стосовно товару № 1 від 20.01.2023 № UA209150/2023/000122 4,41USD/кг не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

Приписами частини 2 ст.55 Митного кодексу України чітко визначено перелік відомостей, які повинно містити прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, зокрема: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Аналізуючи положення пунктів 2, 4 частини другої ст.55 Митного кодексу України Верховний Суд у постанові від 29.09.2020(справа №520/7041/19) звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

Також згідно з Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими Наказом Міністерства фінансів України 24.05.2012 № 598 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 р. за № 883/21195, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Як вбачається із рішення про коригування митної вартості товарів від № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023 відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) ДФС (Держмитслужби) України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості перевірити наявну у ній інформацію.

В ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

Верховний Суд з цього питання сформував правову позицію, яка викладена у постановах від 21.02.2018 у справі №820/17417/14, від 04.09.2018у справі №818/1186/17, відповідно до якої рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено.

Як вбачається з графи 33 оскаржуваного рішення, у ньому зазначено лише дату та номер митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та вмотивованим у контексті положень пунктів 2, 4 частини другої ст.55 Митного кодексу України.

Суд витребовував від митного органу належним чином засвідчену копію митної декларації UA209150/2023/000122 від 20.01.2023. Однак, відповідач такого доказу не надав.

В наданому позивачем примірнику митної декларації UA209150/2023/000122 від 20.01.2023 видно, що відповідно до опису Товару № 13 у митній декларації UA209150/2023/000122 від 20.01.2023 ТОВ «Глобус Труа» ввезено меблі металеві з чорних металів: стіл металевий, стіл металевий, стіл металевий. Вага товару 960,00 кг.

Декларантом ТОВ «Глобус Труа» визначено ціну товару за резервним методом, про що зазначено в графі 43 МД UA209150/2023/000122 від 20.01.2023. З митної декларації не встановлено ні наявність договірних відносин між ТОВ «Глобус Труа» та турецьким виробником, ні умов поставки, умов платежів та ін.

Таким чином, суд дійшов висновку, що посадовою особою митниці не виконано обов`язку із перевірки формування митної вартості імпортованого товару, не виявлено ознак підробки документів або відсутності у них відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни. Митний орган покликався лише на наявність неточностей, які були спростовані наданими декларантом документами та матеріалами справи.

У своїй сукупності, за досліджених обставин, суд ставиться критично до об`єктивності та правомірності коригування ціни митним органом за спірною поставкою.

Суд вважає, що для митного оформлення митної декларації 23UА58U8 декларантом були надані всі документи, які дозволяли точно і однозначно встановити вартість, яка була сплачена за товар, що імпортується.

Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд зауважує, що в ході розгляду справи відповідач не довів правомірності прийнятих ним рішень у спірних правовідносинах. Натомість, доводи позивача обґрунтовані, підтверджені належними та допустимими доказами, а факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє підтвердження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що не відповідають встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

Отже, позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3215 грн. 35 коп., що підтверджується квитанцією № 38 від 14.07.2023.

З огляду на те, що позовну заяву задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці сплачений позивачем судовий збір у розмірі 3215 грн. 35 коп.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Рівненської митниці - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів № 204020/2023/000081/2 від 21.06.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204020/2023/000541.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці судовий збір у розмірі 3215 (три тисячі двісті п`ятнадцять) гривень 35 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 17 листопада 2023 року

Учасники справи:

Позивач - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Суддя С.М. Дуляницька