Справа № 160/21861/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
за участі секретаря судового засідання Лінчук С.В.,
за участі: представника позивача: представника відповідача Ковальчука Д.Ю. Пономаренка О.О
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
29.08.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач з урахуванням уточненої позовної заяви просить суд:
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (далі - Закон №2260), який набрав чинності 27.05.2022 року, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, установлено особливості для справляння податків і зборів та відновлено податковий обов`язок платників податків, у яких є можливість виконувати свої податкові обов`язки, зокрема, в частині щодо дотримання термінів сплати податків, подання податкової звітності, реєстрації ПН/РК в ЄРПН. У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), не застосовуються (абзац 17 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу (в редакції чинній на час прийняття податкового повідомлення-рішення)). Водночас, згідно з підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу (зі змінами внесеними Законом України від 13.12.2022 року №2836-ІХ) платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року. Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Відповідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу (зі змінами внесеними Законом №2260-ІХ) платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів* з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних. Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної / розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Підпунктом 1 статті 1 Закону України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 року №2876-ІХ (далі - Закон №2876-IX) доповнено підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90 такого змісту: «89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). 90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-ІХ, та шести місяців після місяця, якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних 7 розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".
В статті 2 Закону №2876-ІХ зазначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Закон №2876-ІХ опублікований у газеті «Голос України» від 07.02.2023 року №26, отже набрав чинності з 08 лютого 2023 року. Відповідно до змісту позовної заяви, ТОВ «ЄРЦ КП» не заперечує порушення підприємством граничних строків реєстрації податкових накладних, але вважає, що за наслідками проведеної перевірки ГУ ДПС повинно було визначати терміни затримки реєстрації податкових накладних та розмір застосованих штрафних санкцій керуючись пунктами 89 та 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України. Свою позицію позивач аргументує, зокрема, приписами пункту 11 підрозділу 10 «Інші перехідні положення» розділу XX «Перехідні положення» ПК України та тими обставинами, що акт перевірки і податкове повідомлення- рішення складені після набрання чинності Законом №2876-ІХ. При цьому, до позовної заяви позивачем додано власний, на його думку правильний, розрахунок сум штрафних санкцій, розрахований з застосуванням пунктів 89 та 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Правова позиція відповідача щодо зазначених питань/обставин полягає у наступному. З огляду на те, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, визначені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до ПН/РК, граничний термін реєстрації в ЄРПН яких припадає на період з дати набрання чинності Законом №2876-ІХ (тобто з датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року). Штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX Кодексу, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року. Рішенням Конституційного Суду України від 09.02.99р. №1-рп/99 у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) дано офіційне тлумачення положенню частини першої статті 58 Конституції України. Так, у зазначеному рішенні Конституційний Суд зазначив, зокрема, наступне: За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Відповідальність можлива лише за наявності в законі чи іншому нормативно-правовому (акті визначення правопорушення, за яке така юридична відповідальність особи передбачена, і яка може реалізовуватись у формі примусу зі сторони уповноваженого державою органу. В Конституції України стаття 58 міститься у розділі II "Права, свободи та обов`язки людини і громадянина", в якому закріплені конституційні права, свободи і обов`язки насамперед людини і громадянина та їх гарантії. Про це свідчить як назва цього розділу, так і системний аналіз змісту його статей та частини другої статті 3 Конституції України. Тому Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті. На підставі викладеного і відповідно до статей 147 та 150 Конституції України, статей 51, 63, 65 Закону України "Про Конституційний Суд України", Конституційний Суд України вирішив: Положення частини першої статті 58 Конституції України про те, що закони та інші н нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, треба розуміти так, що воно стосується людини і громадянина (фізичної особи). Прикладом «прямої вказівки» щодо надання законодавцем зворотної дії в часі нормативно- правовому акту є пункт 2 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 23.03.1999 року №539-ХІУ: «Дія положень підпункту "е" і другої частини підпункту "з" пункту 1 статті 5 Декрету Кабінету Міністрів України від 26 грудня 1992 року №13-92 "Про прибутковий податок з громадян" (в редакції цього Закону) поширюється на правовідносини, які виникли з дня набрання чинності зазначеним Декретом Кабінету Міністрів України». Закон України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 року №2876-ІХ не містить «прямої вказівки» щодо надання зворотної дії в часі будь-яким положенням/нормам внесеним ним в ПК України. Отже, заява/позиція, що приписи пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України поширюються на період до вступу в дію Закону №2876-ІХ з (о обґрунтуванням, що воєнний стан в Україні діє з 24.02.2022 року, суперечить положенням статті 58 Конституції України та є припущенням особи, яка намагається трактувати Закон/норму ПК України.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.08.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та 30.08.2023 року передана судді Пруднику С.В.
У судове засідання 15.11.2023 року прибули представник позивача та представник відповідача.
Представник позивача позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник відповідача позовні вимоги не визнала, просила у задоволенні позову відмовити, посилаючись на доводи, наведені у письмовому відзиві на позов.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що на підставі підпункту 19-1.1.1. пункту 19-1.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4, підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 розділу І та підпункту 75.1.1, пункту 75.1 ст. 75 розділу II Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями, головним державним інспектором Правобережного відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Анастасією Воробйовою проведено камеральну перевірку підприємства ТОВ «ЄРЦ КП» (код 41044332) з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за лютий, березень, червень, липень, серпень, вересень, листопад 2022 року.
Відповідальними особами ТОВ «ЄРЦ КП» (код 41044332) є: керівник - Шипіло Інна Борисівна, рнокпп НОМЕР_1 ; головний бухгалтер - Шипіло Інна Борисівна, рнокпп НОМЕР_1 .
При перевірці використано інформацію наявну в базах даних ДПС України, надану платником податку, та відомості з Єдиного реєстру податкових накладних, щодо податкових накладних та розрахунків коригування, згідно з наданими платником електронними документами.
Перевіркою встановлено. Згідно з наявною в базах даних інформацією: Адресні дані платника податку: АДРЕСА_1 . Зареєстровано платником податку на додану вартість з 01.03.2017 року.
Перевіркою встановлено порушення строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:
1) податкова накладна № 46 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 27, сума ПДВ 365 938,10 грн., розмір штрафу (%) 20, сума штрафу 53 187,62 грн.;
2) податкова накладна № 45 від 31.07.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.08.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 24.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 70, сума ПДВ 5597,83 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 2239,13 грн.;
3) податкова накладна № 1 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 57, сума ПДВ 265 938,10 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 79 781,43 грн.;
4) податкова накладна № 2 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 57, сума ПДВ 29 100,32 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 8730,10 грн.;
5) податкова накладна № 50 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 57, сума ПДВ 29 100,32 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 8730,10 грн.;
6) податкова накладна № 49 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 57, сума ПДВ 265 938,10 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 79 781,43 грн.;
7) податкова накладна № 2 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 27, сума ПДВ 27 994,89 грн., розмір штрафу (%) 20, сума штрафу 5598,98 грн.;
8) податкова накладна № 47 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 27, сума ПДВ 27 994,89 грн., розмір штрафу (%) 20, сума штрафу 5598,98 грн.;
9) податкова накладна № 1 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 11.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 27, сума ПДВ 265 938,10 грн., розмір штрафу (%) 20, сума штрафу 53 187,62 грн.;
10) податкова накладна № 28 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 27.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 42, сума ПДВ 4940,74 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 1482,22 грн.;
11) податкова накладна № 45 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 25.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 10, сума ПДВ 1537,48 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 153,75 грн.;
12) податкова накладна № 36 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 41, сума ПДВ 265 938,10 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 79 781,43 грн.;
13) податкова накладна № 43 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 41, сума ПДВ 388,97 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 116,69 грн.;
14) податкова накладна № 19 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 41, сума ПДВ 30 249,67 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 9074,90 грн.;
15) податкова накладна № 20 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 41, сума ПДВ 19 204,80 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 5761,44 грн.;
16) податкова накладна № 37 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 41, сума ПДВ 29 100,32 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 8730,10 грн.;
17) податкова накладна № 35 від 28.02.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 103, сума ПДВ 56 189,83 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 22 475,93 грн.;
18) податкова накладна № 29 від 28.02.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 103, сума ПДВ 401 721,76 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 160 688,70 грн.;
19) податкова накладна № 2 від 14.02.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 103, сума ПДВ 105 290,43 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 41 116,17 грн.;
20) податкова накладна № 44 від 30.09.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.10.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 25.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 10, сума ПДВ 5596,09 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 559,61 грн.;
21) податкова накладна № 34 від 28.02.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 26.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 103, сума ПДВ 308 969,65 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 123 587,86 грн.;
22) податкова накладна № 47 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 25.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 40, сума ПДВ 545,22 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 163,57 грн.;
23) податкова накладна № 48 від 31.08.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.09.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 25.10.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 40, сума ПДВ 5596,67 грн., розмір штрафу (%) 30, сума штрафу 1679,00 грн.;
24) податкова накладна № 24 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 20 877,94 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 8351,18 грн.;
25) податкова накладна № 8 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 312 708,50 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 125 083,40 грн.;
26) податкова накладна № 25 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 22 614,75 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 9045,90 грн.;
27) податкова накладна № 34 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 50 173,37 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 20 069,35 грн.;
28) податкова накладна № 33 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 308 942,20 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 123 576,88 грн.;
29) податкова накладна № 27 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 289 832,99 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 115 933,20 грн.;
30) податкова накладна № 20 від 31.03.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 30.11.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 138, сума ПДВ 25 672,66 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 10 269,06 грн.;
31) податкова накладна № 46 від 30.11.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.12.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 16.12.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 1, сума ПДВ 57 754,01 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 5775,40 грн.;
32) податкова накладна № 32 від 30.11.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.12.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 16.12.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 1, сума ПДВ 28 734,87 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 2873,49 грн.;
33,) податкова накладна № 47 від 30.11.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.12.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 16.12.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 1, сума ПДВ 174 699,31 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 17 469,93 грн.;
34) податкова накладна № 12 від 30.11.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.12.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 16.12.2022 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 1, сума ПДВ 312 708,50 грн., розмір штрафу (%) 10, сума штрафу 31 270,85 грн.;
35) податкова накладна № 24 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 9089,84 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 3635,94 грн.;
36) податкова накладна № 9 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 312 708,50 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 125 083,40 грн.;
37) податкова накладна № 33 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 7969,92 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 3187,97 грн.;
38) податкова накладна № 31 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 81 074,87 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 32 429,95 грн.;
39) податкова накладна № 39 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 16 359,39 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 6543,76 грн.;
40) податкова накладна № 34 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 3652,54 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 1461,02 грн.;
41) податкова накладна № 26 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 6016,03 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 2406,41 грн.;
42) податкова накладна № 37 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 62 199,33 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 24 879,73 грн.;
43) податкова накладна № 10 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 130 062,85 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 52 025,14 грн.;
44) податкова накладна № 25 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 20 851,04 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 8340,42 грн.;
45) податкова накладна № 17 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 30 428,76 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 12 171,50 грн.;
46) податкова накладна № 36 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 265 897,46 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 106 358,98 грн.;
47) податкова накладна № 38 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 15 627,87 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 6251,15 грн.;
48) податкова накладна № 28 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 88 856,42 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 35 422, 57 грн.;
49) податкова накладна № 32 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 25 616,92 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 10 246,77 грн.;
50) податкова накладна № 21 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 25 175,24 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 10 070,10 грн.;
51) податкова накладна № 23 від 30.06.2022 року, граничний строк реєстрації ПН/РК 15.07.2022 року, фактична дата реєстрації ПН/РК 21.03.2023 року, кількість днів порушення реєстрації ПН/РК в ЄРПН 249, сума ПДВ 82 746, 43 грн., розмір штрафу (%) 40, сума штрафу 33 098,57 грн.
Примірник акта перевірки отримано особисто керівником ТОВ «ЄРЦ КП» Шипіло І.Б. 05.05.2023 року.
Заперечення до акту перевірки позивач до ГУ ДПС не подавав.
Рішенням від 03.08.2023 року №21383/6/99-00-06-03-03-06 про результати розгляду скарги ДПС України залишила податкове повідомлення-рішення без змін, а скаргу - без задоволення.

Вважаючи спірне податкове повідомлення-рішення протиправним та безпідставним, позивач звернувся до суду із даною позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам по суті, суд виходить з того, що згідно із ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Згідно з п.14.1.60 ст.14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

За приписами п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абз.1 п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абз.5 п.201.10 ст.201 ПК України).

Відповідно до абз.9 п.201.10 ст.201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

У силу абз.14 п.201.10 ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з п.120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Таким чином, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Не дотримання вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Судом встановлено, що за наслідками проведеної камеральної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, складених у період з лютого 2022 року по березень 2022 року, з червня 2022 року по вересень 2022 року, за листопад 2022 року.

Наявність порушення позивачем не заперечується, водночас він вважає, що звільнений від відповідальності за вчинене правопорушення, оскільки не мав можливості своєчасно виконувати податкові обов`язки у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану. Крім того, вважає, що у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН не застосовуються в силу приписів п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України. Також вважає, що в порушення статті 58 Конституції України та пункту 11 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України контролюючим органом не застосовано розмір штрафної санкції, визначений податковим законодавством на день прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Оцінюючи такі аргументи позивача, суд враховує, що постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20.05.2020 № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), з 12.03.2020 по 30.06.2023 на території України було встановлено карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відповідно до п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Аналіз даної норми дозволяє дійти висновку, що податковим законодавством було встановлено мораторій на застосування штрафних санкцій за порушення податкового законодавства на період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, окрім визначених законом випадків, і такий мораторій розповсюджується на застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

Разом із тим, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX введено на території України воєнний стан з 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності з 07.03.2022, підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктом 69, який встановлює, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Підпунктом 69.9 цього пункту визначено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно з п.п. 69.1-1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Положеннями п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Крім того, Законом №2260-ІХ п.69.9 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України викладено в такій редакції:

«Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;

строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені;

строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок».

Відповідно до пп.112.8.9 п.112.8 ст.112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Таким чином, починаючи з 27.05.2022 та до припинення або скасування воєнного стану в Україні, вимоги законодавства щодо мораторію на застосування штрафних санкцій, встановленого п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, не застосовуються, перебіг строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в ЄРПН не зупиняється. При цьому, платники податків звільняються від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період з 24.02.2022 до 27.05.2022 (тобто від початку воєнного стану до дня набрання чинності Законом №2260-ІХ) за умови, якщо реєстрація таких податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН здійснена до 15.07.2022. Водночас, у випадку несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН, граничний термін реєстрації яких припадає на період після 27.05.2022, штрафні санкції застосовуються на загальних підставах.

З матеріалів справи судом встановлено, що усі податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних, зареєстровані позивачем із порушенням граничного терміну, відображені в акті камеральної перевірки та розрахунку штрафу до спірного податкового повідомлення-рішення, складені як до 01.06.2022 року та і після 01.06.2022 року, отже доводи позивача щодо відсутності підстав для застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію таких податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН до завершення карантину є хибними.

Щодо доводів позивача про неможливість своєчасно виконувати податкові обов`язки у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану, суд зазначає таке.

Як зазначалось вище, за змістом підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Абзацом 8 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Тобто, вказана вище норма ПК України є відсильною та застосовується за умови дотримання порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків та за умови документального підтвердження вказаних обставин згідно з порядком, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

06.09.2022 набрав чинності Порядок №225, який розроблено відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.

Дія цього Порядку поширюється на платників податків - фізичних осіб - резидентів України, зокрема самозайнятих осіб, юридичних осіб (резидентів і нерезидентів України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування, та на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №225 визначено, що до платників податків/податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком.

Підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;

4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:

посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;

юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.

6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження / знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;

7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку №225 визначено, що до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості (крім виконання обов`язку щодо реєстрації акцизних накладних та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо) разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.

До суду не надано доказів того, що позивач звертався до контролюючого органу з відповідною заявою та був визнаний таким, що підтвердив неможливість виконання податкових обов`язків.

Враховуючи викладене, вказані аргументи позивача підлягають відхиленню.

Щодо аргументів позивача про порушення контролюючим органом статті 58 Конституції України та пункту 11 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, суд зазначає таке.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до розрахунку штрафної санкції до спірного податкового повідомлення рішення № від 25.05.2023 року, контролюючим органом застосовано до позивача штрафні санкції в розмірі, встановленому пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Слід зазначити, що Законом України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 № 2876-ІХ (далі Закон № 2876-ІХ), який набрав чинності 08.02.2023, крім іншого, підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнено пунктами 89 та 90 такого змісту:

"89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів";

Тобто, Законом України від 12.01.2023 № 2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, тимчасово, на період протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено тривалість граничного строку реєстрації податкової накладної, залежно від дня її складення, та зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН.

Отже, на момент винесення спірного податкового повідомлення-рішення вже набули чинності зміни, внесені Законом № 2876-ІХ до ПК України в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПК України пунктами 89 та 90, які, зокрема, пом`якшили відповідальність платника на період протягом дії воєнного стану та шести місяців після його завершення за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Водночас Законом №2876-IX не визначено особливостей застосування тих чи інших його положень та дати, з якої відповідні положення мають застосовуватись, при цьому застосовано словосполучення «..протягом дії воєнного стану в Україні..», який розпочався 24.02.2022.

Наведене свідчить про те, що вказана норма припускає неоднозначне (множинне) трактування періоду, протягом якого така норма підлягає застосуванню: з дня набрання чинності відповідними змінами, чи з дня запровадження в Україні воєнного стану, що зумовлює необхідність трактування такої норми на користь платника податків в силу вимог підпункту 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 ПК України.

Слід також зазначити, що відповідно до пункту 11 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Зазначене дає підстави для висновку, що на день прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а не пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Враховуючи наведене, контролюючим органом здійснено безпідставний розрахунок суми штрафу в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні, що в свою чергу свідчить про його невідповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України та вказує про його протиправність.

При цьому, суд не може перебирати на себе функцію контролюючого органу та здійснювати належний розрахунок штрафної санкції, оскільки адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу, адже завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування оспорюваного податкового повідомлення-рішення не через відсутність у позивача податкового обов`язку зі сплати штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних, а через неправильний розрахунок контролюючим органом суми штрафних санкцій, оскільки в протилежному випадку буде мати місце порушення конституційної вимоги про сплату кожним податків і зборів в порядку і розмірах, встановлених Законом (стаття 67 Конституції України).

Така позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 05 лютого 2021 року у справ № 826/16051/16 та у постанові від 06 лютого 2018 року у справі № 826/15139/16, від 28 лютого 2023 року у справі №160/16529/21.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведеного вище суд вважає, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в загальному розмірі 25 448,08 грн., що документально підтверджується копією платіжної інструкції від 23.08.2022 року №2578 про сплату судового збору у сумі 16 455,41 грн. та копією платіжної інструкції №2680 від 29.09.2023 року про сплату судового збору у сумі 8992,67 грн.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 25 448,08 грн. підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.

З приводу стягнення витрат на професійну правничу допомогу у сумі 10 000 грн. суд зазначає наступне.

Згідно з положеннями статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Верховний Суд в постанові від 21.01.2021 року в справі №280/2635/20 звернув увагу на те, що Кодекс адміністративного судочинства України у редакції, чинній з 15.12.2017 року, імплементував нову процедуру відшкодування витрат на професійну правову допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною / третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено в рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 у справі "Меріт проти України" заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Тобто, суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями дійсності та співмірності необхідних і достатніх витрат, а також розумності їх розміру.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності).

Згідно з підпунктом 1, 2, 6 частини 1 та частини 2 статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

У справі "East/West Alliance Limited" проти України" Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі "Ботацці проти Італії" (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява №34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

У пункті 269 Рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі "Іатрідіс проти Греції" (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Верховний Суд в постанові від 21.01.2021 року в справі №280/2635/20 звернув увагу на те, що при визначенні суми відшкодування суд повинен виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі №755/9215/15-ц.

При цьому, суд зауважує, що при розгляді справи судом питання про відшкодування витрат на правничу допомогу учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань і саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони (саме така позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц).

За правилами оцінки доказів, встановлених ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи у КАС, суд враховує таке.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до суду подано довіреність товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП від 14.08.2023 року задля представлення інтересів у суді адвоката Ковальчука Дениса Юрійовича; договір про надання правничої допомоги від 14.08.2023 року, який укладено між товариством з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП та адвокатом Ковальчуком Денисом Юрійовичем; акт приймання наданої правничої допомоги від 29.08.2023 року за договором про надання правничої допомоги від 14.08.2023 року, який укладено між товариством з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП та адвокатом Ковальчуком Денисом Юрійовичем; ордер на надання правничої (правової) допомоги товариству з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП від 24.08.2022 року (серія АЕ №1221905) відносно адвоката Ковальчука Дениса Юрійовича; копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №2709 від 29.10.2012 року відносно адвоката Ковальчука Дениса Юрійовича; додаткову угоду від 28.09.2023 року до договору про надання правничої допомоги від 14.08.2023 року, яка укладена між товариством з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП та адвокатом Ковальчуком Денисом Юрійовичем.

Суд також вважає за необхідне врахувати правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 04.02.2020 року (№ провадження К/9901/95/200), відповідно до якої (п.23) вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Так, суд зауважує, що з урахуванням предмету позову, зазначена справа є справою незначної складності. Також, суд зауважує, що по вказаній категорії справ є значна кількість усталеної судової практики, що вказує на можливість використання адвокатом у своїй діяльності раніше напрацьованих матеріалів та шаблонних документів, які застосовуються при розгляді судових справ даної категорії.

З огляду на вищевикладене, враховуючи співмірність заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, суд доходить висновку, що на користь позивача підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів, внаслідок якого сталось порушення прав позивача, сума витрат на правничу допомогу у розмірі 1000 грн.

З урахуванням викладеного вище, суд доходить висновку про часткове задоволення клопотання представника позивача про розподіл судових витрат.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1000 грн. підлягають стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.

На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 15 листопада 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Виготовлення рішення у повному обсязі здійснено 20 листопада 2023 року.

Керуючись ст. ст. 139, 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області № від 25.05.2023 року в частині нарахування товариству з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП () штрафу у розмірі 1 696 538,78 грн. (один мільйон шістсот дев`яносто шість тисяч п`ятсот тридцять вісім гривень 78 копійок).

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП () судові витрати зі сплати судового збору у сумі 25 448,08 грн. (двадцять п`ять тисяч чотириста сорок вісім гривень 08 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП: 44118658).

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю ЄРЦ КП () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП: 44118658) витрати на професійну правничу допомогу у сумі 1000 грн. (одна тисяча гривень).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складений 20 листопада 2023 року.

Суддя С. В. Прудник