Справа № 520/19227/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

07 листопада 2023 р. Справа № 520/19227/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Шаркової А.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Мазюка С.О.,

представника відповідача - Іващенка О.О.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції України №838 о/с від 09 червня 2022 року про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, підписаний керівника (начальника) Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Євгеном Жуковим;

- зобов`язати голову Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Євгена Жукова вчинити певні дії - відновити порушені права позивача ОСОБА_1 шляхом скасування Наказ Департаменту патрульної поліції України № 838 о/с від 09 червня 2022 року i поновлення його на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він проходив службу в органах внутрішніх справ Харківської області з жовтня 2015 року по 09.06.2022. Наказом Департаменту патрульної поліції від 09.06.2022 № 838 о/с було застосовано дисциплінарне стягнення відносно позивача у вигляді звільнення зі служби в поліції. Однак, позивачем вказано, що таке притягнення його до дисциплінарної відповідальності було здійснено відповідачем протиправно та без дотримання визначеного законодавством порядку, а отже є таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.07.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу у підготовче засідання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2023 заяву ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку - задоволено. Поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк для звернення до суду по справі № 520/19227/23, визнано поважними причини його пропуску.

Крім того заяву представника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про залишення позовної заяви без розгляду - залишено без задоволення.

Представником відповідача через канцелярію Харківського окружного адміністративного суду було подано заяву щодо поновлення процесуального строку, в обґрунтування якої вказано на обставини введення на території України воєнного стану, а також залучення усього особового складу відділу правого забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції у повному складі до виконання завдань територіальної оборони та забезпечення життєдіяльності населення та міста Харкова в умовах збройної агресії проти України. Через звільнення значної кількості працівників УПП в Харківській області ДПП та ДПП, пошкодження адміністративної будівлі, зміна місця дислокації УПП в Харківській області ДПП, уповільнилася робота з опрацюванням вхідної кореспонденції та службових документів. УПП в Харківській області ДПП почало повноцінне функціонування в умовах триваючої збройної агресії з початку липня місяця. В період часу з 05.09.2022 по 16.09.2022 місце дислокації УПП Харківській області ДПП та об`єкти критичної інфраструктури міста Харкова були обстріляні воєнними формуваннями РФ, що призвело до тривалого відключення світла, відсутності доступу до мережі Інтернет. Вказані обставини призвели до пропущення відповідачем строку для подання до суду відзиву на позов.

Також, представником відповідача через канцелярію Харківського окружного адміністративного суду було подано відзив на позов, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з підстав його необґрунтованості та недоведеності. При цьому, вказано, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно та оцінила вірно, вчинений поліцейським проступок кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності, тому підстави для скасування оскаржуваних наказів відсутні.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали заявлені позовні вимоги та просили їх задовольнити посилаючись на зміст обґрунтування позову.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити в їх задоволенні з підстав їх необґрунтованості, недоведеності та відповідності оскаржуваного наказу вимогам законодавства.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Відповідно до указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб.

В період з 24 лютого по час розгляду даної справи в Харкові та області відбуваються активні бойові дії.

Зі змісту поданого до суду відзиву на позов встановлено, що особовий склад Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань територіальної оборони міста Харкова.

В той же час, позивач був відсутній на службі 25.02.2022, 26.02.2022, 27.02.2022, 28.02.2022, 01.03.2022, 05.03.2022, 09.03.2022, у зв`язку з чим т.в.о. заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 та заступником начальника управління - начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП майора поліції Стрижак А.О., заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні.

Відповідно до наказу Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії від 09.03.2022 № 77 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни, проведене службове розслідування за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» № 580-VІII (наказ ДПП від 09.03.2022 № 591 о/с).

Згідно вимог ч.7 ст.20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», та з урахуванням змін до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, внесених Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», що набули чинності 01.05.2022 накази Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» скасовані.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.05.2022 № 785о/с позивача було поновлено на службі в поліції.

Як вказано представником відповідача у поданому до суду відзиві на позов, засобами поштового зв`язку на адресу позивача, що зазначена в його особовій справі, та з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні безпосереднього керівника, було направлено лист з повідомленням про поновлення на службу в поліцію.

Також, за допомогою вищезазначених засобів зв`язку, було повідомлено про необхідність прибуття до Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 315-А в найкоротший термін та у разі неможливості вчасного прибуття, повідомити зручним для позивача способом щодо часу прибуття до Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП.

В той же час, на підставі наказу начальника Департаменту патрульної поліції «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 № 579 було розпочато службове розслідування стосовно можливого порушення окремими працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП службової дисципліни, серед яких був і позивач.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок службового розслідування від 26.05.2022, проведеного з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, зокрема, і позивача, який 26.05.2022 року затверджено начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Так, зазначеним висновком, зокрема, встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотриманні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 2 та 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

З урахуванням порушень, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування, затвердженого 26.05.2022 начальником Департаменту патрульної поліції було видано наказ від 09.06.2023 № 838о/с «По особовому складу» про звільнення позивача зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізації дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному аналізі в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд виходить з таких мотивів та норм права.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» (надалі за текстом - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Основні повноваження поліції, визначені в ст. 23 Закону № 580-VIII, згідно до ч. 1 - поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (п. 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (п. 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (п. 8).

Приписами ч. 1 ст. 24 Закону № 580-VІII визначено, що виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Принагідно суд зазначає, що ст. 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі за текстом - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Абзацами 1, 2, 3, 7, 8, 10 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України віл 09.11.2016 № 1179 (надалі за текстом - Правила) визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку: дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Крім того приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (надалі за текстом - Порядок №893).

Відповідно до п. 1 розд. 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розд. 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з приписами п.п. 2 та 3 розд. 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до п. 1 розд. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розд. V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 розд. VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п. 4 розд. 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі висновків службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 2 та 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарною комісією встановлено, що позивач був відсутній на службі 25.02.2022, 26.02.2022, 27.02.2022, 28.02.2022, 01.03.2022, 05.03.2022 та 09.03.2022, що зафіксовано та підтверджується відповідними актами.

Також відповідно до розстановок сил та засобів відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП позивач не виходив на службу у вищезазначені дні.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що з метою детального встановлення обставин та причин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни з боку позивача, а також реалізації його права на захист, засобами електронної комунікації 14.05.2022 за № 278/41/14/02-2022 було направлено виклик про необхідність прибуття, для надання відповідних письмових пояснень в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків».

Позивач особисто надав письмові пояснення на відповідному бланку. Бланк пояснення повністю відповідає додатку до п. 14 розд. V Порядку № 893, що зазначено у його правому верхньому кутку.

Суд акцентує, що надання поліцейським пояснень передбачено тільки Дисциплінарним статуту та тільки під час проведення службового розслідування.

Зі змісту службового розслідування вбачається, що інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Жук Д.О. з 21.02.2022 по 26.02.2022 перебував на лікарняному медичний висновок № 547Е-54Т8-6366-4927 від 21.02.2022), а з 01.03.2022 офіційно повинен бути у щорічній відпустці згідно графіку та наказу УПП в Харківській області ДПП.

На період часу з 24.02.2022 по 05.03.2022 знаходився зі своєю родиною у підвальному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

Зі слів опитуваного, 25.02.2022 у групі месенджера Телеграмм надійшло повідомлення про те, що збори відбудуться у торгівельно-розважальному центрі «Нікольський» (ТРЦ), але ті, хто перебував на лікарняному або у відпустці повинні чекати вказівок. Як зазначив автор позивач, 26.02.2022 він закрив лікарняний та отримав медичний висновок, після чого було повідомлено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , на запитання про те, коли виходити на службу, останній відповів, що потрібне знаходитись у сховищі.

На період з 26.02.2022 знаходився у підвальному приміщені за вищезазначеною адресою та чекав подальших вказівок, табельну вогнепальну зброю не отримував, за місцем дислокації не прибував, вказівок не отримував. Опитуваний зазначає, що з 01.03.2022 повинен був перебувати у щорічній відпустці, але будь-яких вказівок від керівництва щодо зборів чи прибуття за місцем дислокації не отримував.

З 01.03.2022 по 05.03.2021 продовжував знаходитись у підвальному приміщенні за вказаною адресою без світла та зв`язку. 04.03.2022 вдалось частково зарядити мобільний телефон в автомобілі, здійснювались змоги вивезти сім`ю з небезпечного місця (Північна Салтівка), але не дійшовши до автомобіля потрапив під обстріл, снаряди влучили у сусідні будинки АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 . 05.03.2022 о 06.00 вдалося виїхати з Північної Салтівки до безпечного місця, про що було повідомлено командира взводу та співробітника Харківського управління ДВБ, котрий телефонував з приводу місця перебування опитуваного. З 06.03.2022 перебував в АДРЕСА_4 , у родичів (дядько), дану інформацію повідомив у телефонному режимі, з 06.03.2022 по 09.03.2022 повернутися не було фінансової можливості та не було палива. 09.03.2022 виїхав та вдалось заправити автомобіль, після чого 10.03.2022 здійснив виїзд самостійно, залишивши сім`ю, у місті Харкові. Опитуваний зазначив, що зателефонувавши командиру батальйону № 1 УГІП в Харківській області Д11І1 підполковнику поліції ОСОБА_4 , останній повідомив йому про те, що його звільнено з лав Національної поліції України з 09.03.2022. Після чого, зі слів опитуваного, він повернувся до сім`ї у місто Кропивницький та перебував там постійно.

Дисциплінарною комісією був опитаний командир роти № 4 батальйону УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 який пояснив, що 25.02.2022, 26.02.2022, 27.02.2022, 28.02.2022, 01.03.2022, 05.03.2022 та 09.03.2022 особовий склад роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП був залучений до несення служби. Інформація по несенню служби була доведена підпорядкованому підрозділу за допомогою службових чатів, а також особистими повідомленнями в месенджері. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 жодного разу не прибув до визначеного місця несення служби. Місцезнаходження останнього невідоме з причини того, що він на зв`язок не виходив.

Опитаний командир батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП полковник поліції ОСОБА_4 , який в власному поясненні зазначив відомості, які аналогічні інформації викладеній в поясненні капітана поліції ОСОБА_5 ..

Дисциплінарною комісією було встановлено, що позивач 25.02.2022, 26.02.2022, 27.02.2022, 28.02.2022, 01.03.2022, 05.03.2022 та 09.03.2022 самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на ДПП в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України.

Суд враховуючи вказане, зазначає, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Суд наголошує на обставинах того, що інститут Присяги поліцейського сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною другою статті 18 Закону № 580-VIII інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

З огляду на системний аналіз правових норм, що стосуються спірного питання, вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством. Вони повинні усвідомлювати значимість своєї місії, їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України. Поліцейські зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим добровільно беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час виконання службових обов`язків, так і в поведінці у побуті. Дотримання бездоганної поведінки і безумовне виконання вимог чинного законодавства є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06.11.1992 № 9 прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Як було встановлено дисциплінарною комісією та не спростовано під час розгляду справи, позивач був відсутня на службі значно більшу кількість часу без поважних причин.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 07.03.2019 по справі №819/736/18 та у постанові від 05.03.2020 по справі № 815/4478/16 в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Стосовно доводів позивача про повторне притягнення до дисциплінарної відповідальності за один проступок, суд зазначає наступне.

Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 09.03.2022 № 84 стосовно позивача ініційовано проведе службового розслідування, за наслідками якого 09.03.2022 складено висновок службового розслідування, на підставі якого виданий наказ ДПП від 09.03.2022 №127 про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, який реалізований наказом ДПП по особовому складу від 09.03.2022 №591о/с, наказом ДПП від 12.05.2022 № 281 дисциплінарне стягне застосоване до Позивача було скасоване, також наказом ДПП від 13.05.2022 №785о/с скасовано наказ ДПП від 09.03.2022 № 591о/с в частині звільнення останнього зі служби в поліції.

Таким чином позивач був поновлений на службі в поліції та отримав - грошове забезпечення за час вимушеного прогулу. Після скасування зазначених наказів позивач вважається таким, що не притягувався до дисциплінарної відповідальності, тому твердження про повторне притягнення останнього до відповідальності є безпідставним.

Окремо суд зазначає, що повторність притягнення до одного і того ж заду юридичної відповідальності за одне й теж саме правопорушення означає, що у розумінні ч. 1 ст. 61 Конституції України юридичним запобіжником несення особою подвійного/кратного тягаря юридичної відповідальності одного виду за скоєння правопорушення є або діюче рішення суб`єкта владних повноважень з приводу притягнення особи до відповідальності, або рішення суду з приводу притягнення особи до юридичної відповідальності.

Стосовно доводів позивача щодо відсутності організаційних дій та фактичного припинення несення служби особовим складом УПП в Харківській області ДПП у період воєнного стану та неправомірності дій Відповідача судом встановлено наступне.

Представником відповідача у поданому до суду відзиві на позов вказано, що 24.02.2022 особовий склад Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань з територіальної оборони міста Харкова. Відповідні накази доводилися особовому складу управління засобами електронного зв`язку. Так, 25.02.2022 о 07:28 годині начальником Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП Стрижак Альоною Олегівною надано наказ про те, що всі максимально мають прибути до місця несення служби, на території України введено воєнний стан, ніхто самовільно не вирішує хоче він чи не хоче прибувати на службу. Ввечері 25.02.2022 о 21:14 годині начальник Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП повідомила поліцейським, що вона разом з частиною особового складу Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП буде здійснювати виїзд до міста Дніпра. Тим хто не висловив бажання їхати було дозволено залишитися вдома.

Матеріали справи та подані до суду докази свідчать про те, що із вказаним повідомленням позивач був обізнаний, але в організованому виїзді участі не приймав, а в подальшому виїхав з м. Харкова. Доказів погодження вказаного переміщення позивача матеріали справи не містять.

Зі змісту правової позиції відповідача встановлено, що з ранку 26.02.2022 керівництво управління разом з підпорядкованим йому особовим складом повернулося до міста Харкова та продовжувало виконувати службові обов`язки, а начальник Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_6 неодноразово доводила до відома усіх працівників управління про те, що всі мають бути на службі і заступати в тому графіку, який підходить до військового часу та оперативної обстановки, вимагала прибуття на службу 100% всього особового складу УПП в Харківській області ДПП.

Під час розгляду справи не встановлено доказів того, що позивачем було подано до відповідача відповідні рапорти про неможливість несення служби або ж вжиття будь-яких заходи щодо прибуття на місце несення служби.

Враховуючи вищевикладене суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 2 та 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції підтверджені.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку та з огляду на те, що наслідки проступку фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд приходить до висновку про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Положеннями ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 17.11.2023.

Суддя Ю. О. Супрун