Справа № 337/6641/23
Суддя: Сидорова М. В.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЄУН №337/6641/23
Провадження №2-а/337/93/2023
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 листопада 2023 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коноваленко Олександр Юрійович, до старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій Миколи Володимировича, Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

ВСТАНОВИВ:

16.11.2023р. до суду через систему «Електронний суд» надійшов вказаний адміністративний позов, в якому позивач просить:

поновити пропущений строк для подання даного адміністративного позову;

визнати дії відповідача - старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій М.В. щодо винесення постанови про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БР №765819 від 10.08.2023р. за ст.125, ч.1 ст.126 КУпАП протиправними та незаконними;

визнати постанову про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БР №765819 від 10.08.2023р. за ст.125, ч.1 ст.126 КУпАП протиправною та скасувати її;

стягнути понесені судові витрати.

Згідно із п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 1 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст.161 КАС України.

Так, відповідно до ч.2 ст.161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС Департаменту патрульної поліції.

Разом з цим, як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлені позовні вимоги у тому числі до старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій М.В., але доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу вказаного відповідача не надано.

Крім того, відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, згідно з ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

За змістом ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З вказаного слідує, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі встановленням строків для звернення до суду. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В даному випадку застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020р. у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з цим позовом та заявляючи клопотання про поновлення строку звернення до суду, у позові не навів та до нього не додав належних та допустимих доказів наявності поважних причин пропуску такого строку.

Як вже зазначалось, цим позовом ОСОБА_1 оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БР №765819 від 10.08.2023р. про накладання на нього адміністративного стягнення за ст.125, ч.1 ст.126 КУпАП у вигляді штрафу.

Строк подання цього позову до суду відповідно до ч.2 ст.286 КАС України становить десять днів з дня вручення оскаржуваної постанови.

Зі змісту позовної заяви та копії оскаржуваної постанови вбачається, що позивач отримав її копію безпосередньо на місці її винесення.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач ОСОБА_1 вказує, що строк подання цього позову сплинув 21.08.2023р., але 28.08.2023р. він вже звертався до Хортицького районного суду м.Запоріжжя з аналогічним позовом, який судом було залишено без руху, а в подальшому ухвалою суду від 12.09.2023р. адміністративний позов було повернуто. На ухвалу суду про повернення позову позивачем було подано апеляційну скаргу, яка відповідно до ухвали Третього адміністративного апеляційного суду від 02.11.2023р. (додана до «Електронного суду» 13.11.2023р.) теж повернута позивачу.

Також позивач вказує, що з 11.08.2023р. по 26.08.2023р. він перебував у місті Львів та у цей період не міг самостійно подати позов та укласти договір про надання правової допомоги. На підтвердження цих обставин надає копії посадочних документів на своє ім`я на потяг, а саме про відправлення потягу з м.Запоріжжя до м.Львів 11.08.2023р. та прибуття у м.Запоріжжя з м.Львів 26.08.2023р.

Натомість позивач належним чином не обґрунтував та не довів, що причини його виїзду з міста Запоріжжя у місто Львів та перебування за межами міста Запоріжжя у зазначений період були об`єктивними та необхідними, і такі обставини є непереборними та такими, що унеможливили його звернення за правовою допомогою та своєчасне звернення до суду з вказаним позовом.

Крім того, як вбачається зі змісту ухвали Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 12.09.2023р., позивач ОСОБА_1 дійсно вже звертався до суду з аналогічним позовом, який надійшов до суду 28.08.2023р. в системі «Електронний суд», та ухвалою суду від 30.08.2023р. йому було надано строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема, для надання заяви про поновлення строку звернення до суду з зазначенням поважності причин його пропуску та надання доказів поважності таких причин. У зв`язку з тим, що позивачем недоліки адміністративного позову у визначений судом строк усунені не були, позовну заяву було повернуто позивачу.

В подальшому, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023р., апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 12.09.2023р. теж було повернуто у зв`язку з тим, що позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки апеляційної скарги, які були зазначені в ухвалі суду від 22.09.2023р.

В даному випадку, суд зауважує, що відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44, ч.1 ст.45 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На думку суду, така процесуальна поведінка позивача не демонструє повноти використання своїх процесуальних прав, достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав у судовому порядку.

Отже, належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач не надав.

На підставі викладеного та зважаючи на тривалість строку, який наразі пропущено, поведінку позивача, яка передувала зверненню до суду з даним позовом, вказані у позовній заяві підстави пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд визнає неповажними.

В той же час, системний аналіз положень ст.123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Крім того, з метою ефективного захисту прав, суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно із ч.1, ч.2 ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ст.125, ч. 1 ст. 126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст.125, ч.1 ст.126 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції.

Отже, належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ст.125, ч.1 ст.126 КУпАП.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16, від 17 червня 2020 року у справі № 127/6881/17, від 18 березня 2021 року у справі № 809/466/17, від 28 квітня 2021 року у справі № 2340/5048/18, від 09 липня 2021 року у справі №806/1129/16.

Департамент патрульної поліції - міжрегіональний територіальний орган Національної поліції України, який складається зі структурних підрозділів апарату Департаменту патрульної поліції і його територіальних (відокремлених) підрозділів.

Управління патрульної поліції в Запорізькій області є відокремленим територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції.

Таким чином, у справах про оскарження рішень (постанов) інспекторів патрульної поліції належним відповідачем є Департамент патрульної поліції, , місцезнаходження: 03048, місто Київ, вулиця Федора Ернста, буд.3, в той же час позивач зазначає відповідачами Департамент патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Запорізькій області та вказує адресу: 69005, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд.96, а також старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій М.В., адреса: 69005, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд.96.

На підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без руху, надавши йому строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали, які повинні бути усуненні шляхом подання суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших причин поважності пропуску строку звернення до суду з вказаним позовом та подання доказів на їх підтвердження, а також подання доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача- старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій М.В. або подання уточненої позовної заяви в частині визначення відповідачів у справі.

При цьому суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Керуючись ст.44, 121-123, 160, 161, 169, 171, 286 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коноваленко Олександр Юрійович, до старшого інспектора відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Запорізькій області Худолій Миколи Володимировича, Департаменту патрульної поліції в особі Управління патрульної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Сидорова