Справа № 320/6162/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

15 листопада 2023 року Справа № 320/6162/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., при секретарі судового засідання Лозовому А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні (у підготовчому засіданні) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київської обласної прокуратури

про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Київської обласної прокуратури, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків керівника Київської обласної прокуратури від 12.12.2022 №296 "Про поновлення ОСОБА_2 ";

- поновити ОСОБА_1 з 17.03.2021 на посаді, яка рівнозначна посаді прокурора Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області у Броварській окружній прокуратурі Київської обласної прокуратури та органах прокуратури.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник відповідача подав заперечення щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, яке обґрунтовано тим, що питання, яке порушує позивач стосується проходження ним публічної служби за період, коли він був службовою особою, яка у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займала відповідальне та особливо відповідальне значення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.06.2023 ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 26 червня 2023 року.

Вказану ухвалу суду разом з повісткою про виклик у судове засідання було направлено позивачу в електронний кабінет 16.06.2023, про що працівником апарату суду складено відповідну довідку.

26 червня 2023 року від позивача через електронну пошту суду надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, мотивоване воєнним станом в країні та перебуванням позивача за межами міста Києва та Київської області.

26 червня 2023 року судом відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 24 липня 2023 року.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі №320/6162/23 було надіслано позивачу в його електронний кабінет та доставлено 26.06.2023 відповідно до довідки від 29.06.2023 складеної секретарем судового засідання Лозовим О.А.

У судове засідання 24 липня 2023 року позивач не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

24 липня 2023 року судом відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 04.09.2023 на 14 год.00 хв.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі №320/6162/23 було надіслано позивачу в його електронний кабінет та доставлено 24.07.2023 відповідно до довідки від 31.07.2023 складеної секретарем судового засідання Лозовим О.А.

У судове засідання 04 вересня 2023 року позивач не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

04 вересня 2023 року судом відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 09.10.2023 на 13 год.00 хв.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі №320/6162/23 було надіслано позивачу в його електронний кабінет та доставлено 05.09.2023 відповідно до довідки від 07.09.2023 складеної секретарем судового засідання Лозовим О.А.

09 жовтня 2023 року від позивача через електронну пошту суду надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, мотивоване воєнним станом в країні та перебуванням позивача за межами міста Києва та Київської області.

09 жовтня 2023 року судом відкладено розгляд справи та призначено судове засідання на 15 листопада 2023 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2023 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в режимі відеоконференції відмовлено.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі №320/6162/23 та ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2023 було надіслано позивачу в його електронний кабінет та доставлено відповідно до довідки складеної секретарем судового засідання Лозовим О.А.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вирішуючи питання щодо залишення позову без розгляду, суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного суду, викладену в Постанові від 12 січня 2023 року, у справі 9901/278/21, згідно якої ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до частини 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Велика Палата Верховного Суду в Постанові від 12.01.2023 у справі №9901/278/21 зазначила, що "пунктом 4 частини першої статті 240 КАС визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відтак, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів".

Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки тощо за умови надання належних доказів в підтвердження наведених обставин.

Оскільки належним чином повідомлений позивач у судові засіданні не з`являвся, надсилав лише клопотання про відкладення розгляду справи посилаючись на воєнний стан, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Суд зауважує, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може вважатись поважною причиною неприбуття в судове засідання, без належного обґрунтування та доказів на підтвердження поважності обґрунтувань неможливості з`явитись в такі засідання.

Також, при наданні оцінки наслідкам повторної неявки позивача в судове засідання, суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень статті 205 КАС України, викладені в постанові від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18, в якій зазначено, зокрема: «Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору. Законодавче формулювання частини п`ятої «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.»

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з цим суд зазначає, що у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справи «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що оскільки позивач не з`явився в судові засідання без надання суду доказів про поважність причин його відсутності, враховуючи розумний строк розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду згідно частини п`ятої статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 205, 240, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі - залишити без розгляду.

2. Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційну скаргу на дану ухвалу може бути подано до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Колеснікова І.С.