Справа № 520/24402/23
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 р. № 520/24402/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3 м. Київ) про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач просив визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №94 від 17.08.2023р. в частині, що стосується притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позову зазначив, що оскаржуваний наказ є протиправним та таким, що, на думку позивача, підлягає скасуванню.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 15.06.2023 № 4558 до УПП в Харківській області ДПП надійшов лист з УОАЗОР ГУНП в Харківській області (вих. від 13.06.2023 № 1549/119-25/01- 2023) щодо стану оперативного реагування працівниками УПП в Харківській області ДПП на повідомлення громадян про правопорушення або події з 02.06.2023 по 09.06.2023 включно.

Відомості зазначені у вказаному листі були додатково досліджені старшим інспектором з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Вітою Косінською, яка доповідною запискою повідомила начальнику УПП в Харківській області ДПП майору поліції Стрижак Альоні Олегівні про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП, які, зокрема, 03.06.2023 після отримання повідомлення зі скороченого номеру екстреного виклику поліції «102» не забезпечили оперативне реагування та невідкладений виїзд на місце події, та запропонувала призначити службове розслідування.

Таким чином зазначені матеріали були достатньою підставою для призначення службового розслідування, відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту.

Наказом УПП в Харківській області ДПП від 07.08.2023 № 419 було призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

В ході службового дослідження було проаналізоване службове завдання за повідомленням ОСОБА_3 на скорочений номер « 102» «Пошкодження майна» за адресою: АДРЕСА_2 , яке зареєстроване в ІПНП відділу поліції (далі- ВП) № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 03.06.2023 № 7479, чим підтверджені відомості щодо завчасного проставлення відмітки про прибуття на місце події.

Дослідженням трекінгу пересування патрулів встановлено, що в момент отримання повідомлення «Пошкодження майна» о 12.11 екіпаж № 2101 знаходився біля будинку АДРЕСА_3 , лише о 12.37 (через 26 хвилин) екіпаж № 2101 розпочав рух у напрямку місця події, хоча о 12.22 проставив відмітку про прибуття. Тобто відмітка про прибуття на місце події була проставлена, ще до того коли екіпаж патрульної поліції фактично направився до місця події.

О 12.43 екіпаж № 2101 зупинився біля будинку АДРЕСА_2 , де перебував до 13.23 та лише о 13.30 екіпаж № 2101 прибув на місце події, тобто час прибуття на місце події з моменту прийняття повідомлення «Пошкодження майна» склав 1 година 19 хвилин.

Таке тривале реагування на подію змусило заявника ОСОБА_3 1981 року народження здійснювати два повторні виклики поліції о 12.20 та о 12.56, де просив прискорити прибуття екіпажу поліції на місце події.

Перевіркою ІПНП встановлено, що вже після отримання повідомлення на скорочений номер « 102» «Пошкодження майна» в саме, о 12.41 за адресою АДРЕСА_2 , екіпаж № 2101 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 склав протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 30912 за частиною першою статті 130 КУпАП. Однак, про складання вказаного адміністративного матеріалу після отримання повідомлення «Пошкодження майна» за адресою: АДРЕСА_2 , будь-якої інформації не зазначено як у самому електронному рапорті щодо опрацювання повідомлення так і у наданих письмових поясненнях під час проведення службового розслідування.

Переглядом відеозапису з портативного відеореєстратору № 470912, який відповідно до роздавальної відомості відеореєстраторів та рацій від 03.06.2023 № 307/2 отримував командир взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , встановлено, що 03.06.2023 о 12.43 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 біля будинку № 12 по проспекту Героїв Сталінграду у місті Харкові підходить до водія транспортного засобу ЗАЗ LANOS, номерний знак НОМЕР_1 . Водієм вказаного транспортного засобу виявився ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час спілкування старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки сп`яніння та запропоновано пройти огляд у комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради «Обласний наркологічний диспансер», на що останній відмовився.

Також переглядом відеозапису з портативного відеореєстратору № 470912 встановлено, що о 12.45 старший лейтенант поліції Савченко В.1. передав до рук старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 службовий планшетний пристрій для перевірки по ПНП ОСОБА_4 , у зв`язку з чим командир взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не міг бути не обізнаний про отримане на службовий планшетний пристрій завдання «Пошкодження майна» і про вже проставлену відмітку про прибуття на місце події.

Дисциплінарною комісією встановлено, що екіпаж № 2101 фактично прибув на місце події о 13.30, тобто через 1 годину 19 хвилин з моменту отримання повідомлення. У зв`язку з тим, що вказаний екіпаж знехтував вимогами Інструкції № 357 не вжив жодних заходів щодо своєчасного прибуття на місце події.

Дослідженням ІПНП встановлено, що y період складання адміністративного матеріалу за частиною першою статті 130 КУпАП екіпажем № 2101, в зоні оперативного реагування Слобідського та Основ`янського районів міста Харкова були наявні вільні екіпажі, а саме екіпажі № 2051, № 2201 та № 2203, які б з метою оперативного реагування та уникнення необгрунтованих скарг від заявника, мали можливість надати допомогу екіпажу № 2101 у відпрацюванні вищевказаного повідомлення, але виїзд за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 12.10 до 13.30 ніякий екіпаж не здійснював.

Окрім того, дослідженням трекінгу пересування патрулів встановлено, що екіпаж все ж таки прибув на місце події (о 13.30) за адресою: АДРЕСА_2 , однак о 14.06, вказаний екіпаж вже покинув місце події не закінчивши виконання завдання та не проставивши у службовому планшетному пристрої відмітку про виконання завдання, що підтверджується переглядом відеозапису з портативного відеореєстратора № 470912. Електронний рапорт щодо опрацювання повідомлення було відправлено о 15.17, тобто через 1 годину 11 хвилин, всупереч пункту 3 розділу ІХ Інструкції № 357, дотримання рекомендованого часу прибуття наряду поліції на місце події з моменту призначення наряду для реагування на правопорушення або подію.

Перевіркою ІПНП встановлено, що о 14.06 екіпажем № 2101 по АДРЕСА_4 відносно ОСОБА_6 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 30913 та частиною першою статті 130 КУпАП та о 14.31 (за тією ж адресою) винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (далі - постанова) серії ЕАС №7104402 за частиною другою статті 126 КУпАП. Тобто екіпаж № 2101 перебуваючи під викликом «Пошкодження майна» після фактичного закінчення виконання завдання невідкладно не проставив відмітку про виконання завдання. Крім того, до електронного рапорту працівниками поліції не внесено корисну інформацію щодо виявлення на шляху слідування до місця події виклику «Пошкодження майна» адміністративного правопорушення скоєного ОСОБА_4 , та після залишення місця події про виявлене адміністративне правопорушення скоєне ОСОБА_6 , а також не зазначивши причину тривалого прибуття, що несе систематичний характер не дотримання вимог Інструкції № 357.

Під час перевірки фактів порушення вимог Інструкції № 357, які зазначені у листі УОЛЗОР ГУНП в Харківській області від 15.06.2023 № 4558, 20.06.2023 УПП в Харківській області ДПП № 6517/41/14/02-2023 здійснено запит до Управління інформаційно-аналітичної підтримки (далі УІАП) ГУНП в Харківській області про отримання інформації щодо коректності роботи та/або наявності технічних несправностей в ІПНП у період з 02.06.2023 по 09.06.2023.

Перевіркою встановлено, що інформація викладена у письмових поясненнях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 щодо некоректної роботи ПНП та капрала поліції Болгова І.М. про вчасне прибуття і проставлення відмітки на місці події не відповідає дійсності та не знаходить свого об`єктивного підтвердження. Тобто під час службового розслідування екіпаж № 2101 жодним чином не сприяли проведенню службового розслідування, з метою повного встановлення всіх обставин події.

16.08.2023 о 10.35 з метою більш детального встановлення обставин події, членом дисциплінарної комісії старшим інспектором з особливих доручень відділу моніторингу аналітичного забезпечення УПП ста в Харківській області ДПП капітаном поліції Косінською В.В. здійснено телефонний дзвінок на номер НОМЕР_2 , заявнику повідомлення «Пошкодження майна» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 . Спілкування зафіксовано за допомогою портативного відеореєстратора № 467807. Під час спілкування з ОСОБА_3 останній повідомив, що дійсно 03.06.2023 здійснював повідомлення на скорочений номер « 102» за адресою: АДРЕСА_2 , але екіпаж поліції на місце події своєчасно не прибув. У зв`язку з чим ОСОБА_3 було здійснено ще 2 повторних виклики на скорочений номер « 102» з проханням пришвидшити екіпаж поліції. Також ОСОБА_3 повідомив, що він не вдоволений станом оперативного реагування на повідомлення громадян саме екіпажем патрульної поліції, який 03.06.2023 здійснював виїзд за його зверненням, так як на всі інші повідомлення ОСОБА_3 екіпажі патрульної поліції завжди прибували своєчасно. Окрім того, ОСОБА_3 висловив невдоволення самим відпрацюванням повідомлення екіпажем № 2101, так як останні на його прохання не опитали свідків та учасників події, а тому останній вважає, що екіпаж № 2101 не у повному обсязі виконав свої службові обов`язки. Також ОСОБА_3 додав, що у зв`язку з довготривалим часом прибуття на місце події екіпажу поліції, останній, як працююча особа, витратив свій власний час на очікування наряду поліції, а тому вважає, що вказане завдасть шкоди авторитету та довіри до Національної поліції України.

За результатами службового розслідування встановлено, що поліцейський взводу N 1 роти № 2 батальну 1 упп в Харківській області ДПП капрал поліції Болгов 1.М. який був зареєстрований, як авторизований користувач в ІПНП, після отримання повідомлення о 12.11 «Пошкодження майна» за адресою: проспект Героїв Сталінграду, будинок № 181, місто Харків зі скороченого номеру « 102» формально проставив відмітку про прибуття на місце події о 12.22, проте фактично прибув на місце події о 13.30, через 1 годину 19 хвилин з моменту отримання повідомлення, зазначив у електронному рапорті щодо не опрацювання повідомлення про причину тривалого прибуття на місце події, який було відправлено о 15.17, хоча відповідно до трекінгу пересування патрулів екіпаж № 2101 о 14.06 залишив місце події. Вказане свідчить про порушення вимог підпунктів 1, 2 пункту 2 та пунктів 3, 7 розділу ІХ Інструкції № 357.

Зазначене порушення стало можливим внаслідок неналежного виконання командиром взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 посадових обов`язків та пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, що виразилося у незабезпеченні оперативного реагування на повідомлення «Пошкодження майна» за адресою: АДРЕСА_2 , (зареєстровано ІПНП B ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 03.06.2023 № 7479) зі скороченого номеру « 102», відсутності контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП та станом оперативного реагування на повідомлення громадян про правопорушення або події підлеглими.

Відповідач зазначив, що вказані дії та бездіяльність позивача визначені складом дисциплінарного проступку.

Управлінням ПП в Харківській області ДПП 16.08.2023 складено висновок службового розслідування, проведеного з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП), якими 02.06.2023 та 03.06.2023 після отримання повідомлення зі скороченого номеру екстреного виклику поліції « 102» (далі - скорочений номер « 102») не забезпечено оперативне реагування та невідкладний виїзд на місце події, формально проставлено відмітку про прибуття на місце події, про що стало відомо з листа управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування (далі - УОАЗОР) Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУНП в Харківській області) від 15.06.2023 № 4558.

Згідно вказаного висновку, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, підпунктів 1, 10, 17, 18 пункту 3.1. розділу 3 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 2006, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом УПП в Харківській області ДПП від 17.08.2023 №94 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Надаючи правову оцінку спірним наказам, враховуючи доводи сторін та надані на їх підтвердження докази, суд виходить з таких приписів діючого законодавства, що їх регулюють.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Стаття 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Згідно з частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УПІ (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною першою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту, передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Пунктами 1, 2, 4, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Частинами першою - третьою статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено завдання поліції, а саме: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 6 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 8 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 9 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліція здійснює свою діяльність на засадах відкритості та прозорості в межах, визначених Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Відповідно до пунктів 3, 5, 8 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Відповідно до вимог підпунктів 1, 2 пункту 2 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція № 357), працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорії «Гама», необхідно: негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце); за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 розділу IX Інструкції № 357, рекомендований час прибуття наряду поліції на місце події з моменту призначення наряду для реагування на правопорушення або подію (з урахуванням середньої швидкості руху автомобіля 40 - 50 км/год) складає: у межах міста: до 7 хвилин - при перебуванні наряду в зоні оперативного реагування; до 10 хвилин - якщо залучено наряд з іншої (сусідньої) зони обслуговування.

Пунктом 7 розділу IX Інструкції № 357 передбачено, що за результатами виконання завдання старший наряду поліції повинен оформити результати реагування на правопорушення або подію в системі ІПНП, унісши до електронного рапорту корисну інформацію щодо осіб, речей, виконаних дій, а також фотозображення, що можуть сприяти в установленні осіб, які їх учинили, та/або вирішені інших службових завдань.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону Підстави та порядок притягнення поліцейських відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються до дисциплінарної Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини. честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Звідси слідує, що Присяга працівника Національної поліції України є одностороннім усвідомлено вольовим публічним невідкличним зобов`язанням громадянина України: 1) вірно служити інтересам Українського народу: 2) дотримуватися Конституції; 3) дотримуватися законів України; 3) поважати права і свободи людини, честь держави; 4) охороняти права і свободи людини. честь держави; 5) з гідністю нести високе звання поліцейського; 6) сумлінно виконувати службові обов`язки.

Інститут Присяги працівника Національної поліції України вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем поліцейським закону у повсякденній та службовій діяльності.

Відповідно до пункту 1.4 розділу 1 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 2006, у своїй діяльності командир взводу керується Конституцією України, Законом України. «Про Національну поліцію», Законом України «Про запобігання корупції» та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами розпорядженнями Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, Положенням про патрульну поліцію, наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України, цією інструкцією, іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва, за винятком тих, що порушують Конституцію України та закони України, або є явно незаконними чи злочинними.

Згідно пункту 1 розділу І Інструкції № 357, ця Інструкція встановлює порядок реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділах.

Відповідно до підпункту 1, 2 пункту 1 розділу ІХ Інструкції № 357, працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у раз отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно: негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце); за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

Згідно положень пункту 4 розділу ІХ Інструкції № 357, y разі ускладнення погодних умов, дорожньої обстановки та особливостей місцевості або інших непередбачуваних обставин загальний строк прибуття наряду поліції на місце вчинення правопорушення або події не повинен перевищувати часу, мінімально необхідного для подолання відстані від місця знаходження наряду поліції до місця події.

Згідно підпункту 2 пункту 2.1. розділу 2 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП, командир взводу відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює первинне реагування на повідомлення про правопорушення (в том числі ті, що надходять на планшет), а також правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством, самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до підпункту 1, 10, 17, 18 пункту 3.1. розділу 3 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП командир взводу під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції, контролює оперативність реагування на виклики та виконання завдань патрулями; контролює службову дисципліну, дотримання патрулями належної тактики та заходів особистої безпеки.

Відповідно до підпунктів 5.1 та 5.3 розділу V посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП відповідальність командира взводу роти батальйону за неналежне виконання або невиконання своїх службових обов`язків, що передбачені цією Інструкцією. командир взводу несе дисциплінарну відповідальність; підстави та порядок притягнення командира взводу до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до командира взводу заохочень визначаються Дисциплінарним статутом.

Таким чином, зазначені нормативні акти встановлюють обов`язок позивача контролю за виконання його підлеглими службових обов`язків, контролю службової дисципліни, в тому числі правильності та своєчасності проставлення відміток в системі ПНП про прийняття, прибуття та виконання службових завдань, а також оперативного реагування на звернення громадян.

Згідно з частиною першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України. міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна грунтується на створенні необхідних організаційних та соціально- економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Підпунктами 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Стаття 2 Дисциплінарного статуту визначає поняття керівника, а саме Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, вищевказані відомості обгрунтовують наявність складу дисциплінарного проступку в діях позивача, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, підпунктів 1, 10, 17, 18 пункту 3.1. розділу 3 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 2006.

Висновок службового розслідування затверджено 16.08.2023 року, таким чином службове розслідування проведено у визначений Дисциплінарним статутом строк.

За результатом службового розслідування до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани, наказом начальника УПП в Харківській області ДПП від 17.08.2023 № 94.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Аналіз вищезазначених норм діючого законодавства свідчить про те, що обов`язковою умовою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення є наявність встановленого факту невиконання чи неналежного виконання ним службової дисципліни, а також наявність обґрунтованих підстав для застосування до працівника органів поліції заходів дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, шо пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Статтею 18 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Судом встановлено, що позивачем протягом службового розслідування надавалися пояснення, що підтверджується, зокрема, відео фіксацією, позивач не був позбавлений можливості подавати докази.

Суд також зазначає, що позивач ознайомлений зі спірним наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, що підтверджується матеріалами справи.

З огляду на забезпечення права позивача надавати пояснення та сприяти службовому розслідуванню, надавати докази, а також інших прав, враховуючи приписи чинного законодавства, що регулюють порядок проведення службових розслідувань, судом не встановлено порушення прав позивача при притягненні його до дисциплінарної відповідальності.

Судом встановлено, що службове розслідування відносно позивача проведено з дотриманням строків, визначених ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту.

Отже, в ході судового розгляду не встановлено порушень порядку призначення та проведення службового розслідування стосовно позивача, з огляду на що доводи позову не спростовують фактів вчинення позивачем порушень службової дисципліни, встановлених в ході службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту.

Згідно з ч.ч. 3,7,8,9 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

За частинами 2,3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З аналізу положень Розділу ІІІ Дисциплінарного статуту вбачається, що зазначений перелік визначений таким чином, що кожне наступне стягнення є суворішим за попереднє.

Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи, щоб суд ухвалив справедливе та об`єктивне рішення.

Враховуючи вищенаведене в сукупності, суд акцентує увагу на тому, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України «Про Національну поліцію», та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

Зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд, з огляду на встановлені у цій справи фактичні обставини, дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу вид дисциплінарного стягнення, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Суд зазначає, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Аналогічна правова позиція відображена в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 815/2705/16, від 24.06.2021 у справі № 826/7830/17.

Відтак, з урахуванням висновків суду, викладених вище, стосовно доведеності в ході службового розслідування зазначених відповідачем порушень в діях позивача, суд вважає, що застосоване дисциплінарне стягнення до позивача є пропорційним, а його застосування є наслідком порушення позивачем пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, підпунктів 1, 10, 17, 18 пункту 3.1. розділу 3 посадової інструкції командира взводу роти батальйону УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 2006, пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, що є цілком достатнім для застосування крайнього заходу дисциплінарного впливу.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, суд вважає, що відповідачем доведено в повному обсязі обґрунтованість прийняття спірного наказу та пропорційність обраного виду дисциплінарного стягнення вчиненому позивачем порушенню, тому спірний наказ відповідача прийнято на підставі та відповідно до норм чинного законодавства, а відтак скасуванню не підлягає, тому в задоволенні вимог позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3 м. Київ) про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко