Справа № 320/39945/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

в частині позовних вимог в адміністративній справі

16 листопада 2023 року м. Київ № 320/39945/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р., розглянувши позовну заяву Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Бородянська селищна рада Бучанського району Київської області звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північний офіс Держаудитслужби з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати Акт від 13.09.2023 №27-30/394 перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області та Висновок на заперечення до акта перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області за період з 11.08.2023 по 07.09.2023 від 13.09.2023 №27-30/394 від 10.10.2023 вих.№262627-14/7370-2023, отриманий 13.10.2023, що є невід`ємною частиною Акта від 13.09.2023 №27-30/394, складених Північним офісом Держаудитслужби;

- визнати протиправною та скасувати Вимогу щодо усунення виявлених порушень від 12.10.2023 № 262627-14/7415-2023, отриману 17.10.2023, складеної Північним офісом Держаудитслужби.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Досліджуючи питання правомірності обраної позивачем юрисдикції розгляду та вирішення даного спору, суд зазначає таке.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у п.24 свого рішення від 20 липня 2006 року у справі Сокуренко і Стригун проти України зазначив, що фраза встановленого законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін судом, встановленим законом у п.1 ст.6 Конвенції передбачає всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Отже, поняття суд, встановлений законом зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Статтею 55 Конституції України проголошено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У відповідності до частини п`ятої статті 125 Конституції України, з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин діють адміністративні суди.

Юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає та встановлює Кодекс адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Розглядаючи матеріали даної справи, суддя дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у справі в частині визнання протиправним та скасування акту №27-30/394 від 13.09.2023 перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області та Висновоку на заперечення до акта перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області за період з 11.08.2023 по 07.09.2023 від 13.09.2023 №27-30/394 від 10.10.2023 вих.№262627-14/7370-2023, отриманий 13.10.2023, що є невід`ємною частиною Акта від 13.09.2023 №27-30/394, складених Північним офісом Держаудитслужби, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів.

Згідно з п. п. 1, 3 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Пунктом 19 частини першої статті 4 КАС визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до відповідно до пункту 2 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року №631 (із змінами) (далі - Порядок), акт перевірки закупівель - документ, який складається особою (особами) органу державного фінансового контролю за результатами перевірки закупівель. Заперечення, зауваження до акта перевірки (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта.

Відповідно до пунктів 26-27 Порядку результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки. Складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38 - 47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49 - 52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком.

Акт перевірки закупівель підписує керівник замовника, голова тендерного комітету чи уповноважена особа (особи), головний бухгалтер замовника, а у разі їх відсутності - інші уповноважені на виконання їх функцій особи та посадова особа органу державного фінансового контролю.

Верховний Суд у постанові від 19.06.2020 у справі № 140/388/19 сформував висновок про те, що акт перевірки - це документ, в якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до акту можуть пред`являтися лише ті вимоги, що стосуються, доказів. Оцінка акту перевірки, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі № 3/35-313 вказано, що "… за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію".

У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи "правового акта індивідуальної дії" правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що "правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)" стосуються окремих осіб, "розраховані на персональне (індивідуальне) застосування" і після реалізації вичерпують свою дію.

Таким чином, акт перевірки закупівель та висновок на заперечення до такого акту перевірки, як самостійний документ, не створює для платника податків жодних наслідків, натомість, не володіє властивостями як індивідуального, так і нормативно-правового акту.

Слід також звернути увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постановах від 22.03.2018 у справі № 800/559/17, від 03.04.2018 у справі № 9901/152/18, від 30.05.2018 у справі № 9901/497/18 та від 27.02.2019 у справі № 9901/798/18, відповідно до якої поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду, а тому суд першої інстанції правомірно не роз`яснив позивачу, до суду якої юрисдикції він має звертатися з таким позовом».

За таких обставин, оскільки акт №27-30/394 від 13.09.2023 перевірки закупівель не створює, змінює або припиняє права та обов`язки платника податків, не містить обов`язкових до виконання приписів, вимогу про його скасування не належить розглядати як за правилами адміністративного судочинства, так і в судовому порядку в цілому.

Пунктом 1 ч.1 ст.170 КАС України визначено, що суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З урахуванням зазначеного суд вважає за необхідне відмовити Бородянській селищній раді Бучанського району Київської області у відкритті провадження в адміністративній справі в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування акту №27-30/394 від 13.09.2023 перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області та Висновоку на заперечення до акта перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області за період з 11.08.2023 по 07.09.2023 від 13.09.2023 №27-30/394 від 10.10.2023 вих.№262627-14/7370-2023, отриманий 13.10.2023, що є невід`ємною частиною Акта від 13.09.2023 №27-30/394, складених Північним офісом Держаудитслужби.

Згідно з частиною п`ятою статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Керуючись статтями 160-162, 170, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування акту №27-30/394 від 13.09.2023 перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області та Висновоку на заперечення до акта перевірки закупівель за номерами ID: UA-2023-07-06-000513-а, UA-2023-07-06-000604-а, UA-2023-05-16-0011693-а проведених Бородянською селищною радою Бучанського району Київської області за період з 11.08.2023 по 07.09.2023 від 13.09.2023 №27-30/394 від 10.10.2023 вих.№262627-14/7370-2023, отриманий 13.10.2023, що є невід`ємною частиною Акта від 13.09.2023 №27-30/394, складених Північним офісом Держаудитслужби

Копію ухвали про відмову у відкритті провадженні в частині позовних вимог невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Щавінський В.Р.