Справа № 480/6772/23
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2023-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 листопада 2023 року Справа № 480/6772/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М.М.,
за участю секретаря судового засідання - І.С. Іуткіної,
представника позивача - Н.І. Потапенко,
представника відповідача - І.Ю. Шинкаренко,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6772/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Шервул" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
В С Т А Н О В И В:
Зазначає, відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції" у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника - нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до ст. 13 Закону № 2473, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
Частиною 2 ст.1 Закону України "Про міжнародний комерційний арбітраж" від 24 лютого 1994 року № 4002-ХІІ з наступними змінами та доповненнями визначено, що до міжнародного комерційного арбітражу можуть за угодою сторін передаватися спори з договірних та інших цивільно-правових відносин, що виникають при здійсненні зовнішньоторговельних та інших видів міжнародних економічних зв`язків, якщо комерційне підприємство хоча б однієї із сторін знаходиться за кордоном.
В зв`язку із прийняттям АСОЦІАЦІЄЮ "Харківський центр третейського судочинства" позову ТОВ "Шервул" до ORENKAYA TEKSTIL SAN.DIS TIC.LTD.STI. про розірвання контракту № AOS22 від 25.03.2022 та стягнення попередньої оплати в розмірі 107991 дол США строк, встановлений відповідно до ст. 13 Закону № 2473, зупиняється з 29 вересня 2022 року - день підтвердження ORENKAYA TEKSTIL SAN.DIS TIC.LTD.STI. про одержання позову ТОВ "Шервул".
Ухвалою суду від 03.07.2023 відкрито провадження в даній адміністративній справі та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позов. В судовому засіданні представник позивача вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі.
ТОВ "Шервул" не надав на запит від 07.12.2022 № 1407/12/18-28-07-07-05 та в ході проведення перевірки доповнення якими вносились зміни до контракту та підтверджуючі документи щодо звернення платника з позовом до судового органу (Асоціації "Харківський центр третейського судочинства") щодо стягнення попередньої оплати з Цrenkaya Tekstil San. Dis. Tic. Ltd. Sti (Turkey).
Проте, в позовній заяві ТОВ "Шервул" посилається на доповнення від 21.09.2022 до контракту від 25.03.2022 № AOS22, яким викладено в новій редакції п.4,1 в новій редакції, а саме, що: сторони прийшли до згоди, що будь-які спори, які виникли в зв`язку і цим договором, в тому в зв`язку з його укладанням змінами, розірванням, невиконанням, дійсністю/недійсністю, визнанням прав розглядається в постійно діючому Третейському суді при Асоціації "Харківський центр третейського судочинства" м. Харків, вул. Університетська, 9 у складі одного третейського судді з застосуванням процесуального і матеріального права України.
Таким чином, підтверджуючих документів, щодо звернення позивача до судових органів у відповідності до частини 7 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ "Про валюту і валютні операції" та відповідне рішення, для ненарахування пені по контракту від 25.03.2022 № AOS22, платником - не надано.
Крім того, позивач у позовній заяві, зазначає, що не отримання товару від нерезидента по зовнішньоекономічному контракту від 21.09.2021 № 000053141, відбулося внаслідок дії форс-мажорних обставин та посилається на опублікований Торгово-промисловою палатою України лист від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1,яким ТПП засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України та повідомлення до зазначеного листа, розміщене на офіційному сайті ТПП України, щодо спрощення процедури засвідчення форс-мажорних обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Однак, під час проведення перевірки та при розгляді заперечення ТОВ "Шервул" не надало відповідну довідку щодо підтвердження дії форс-мажорних обставин по зовнішньоекономічному контракту від 21.09.2021 № 000053141. У задоволенні позовних вимог просить суд відмовити.
Вислухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Судом встановлено, Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Шервул" з питань дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічних контрактах від 21.09.2021 № 000053141 від 25.03.2022 № AOS22 за період з 21.09.2021 по 16.03.2023.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 23.03.2023 № 1732/18-28- 07-07-07/43067200/88, яким встановлено порушення ТОВ "Шервул":
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Перевіряючи оскаржуване рішення відповідач на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.
Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац перший пункту 1.1 статті 1 Податкового кодексу України).
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України "Про валюту і валютні операції" № 2473-VIII від 21.06.2018 (далі - Закон № 2473-VIII).
Відповідно до статті 1 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунку за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з положенням п. 3 ст. 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 5 від 02.01.2019, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Постанову Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" було доповнено пунктом 14-2 Постановою Національного банку України № 68 від 04.04.2022, який визначив, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Відповідно до п. 5 ст. 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Згідно з п. 6 ст. 13 Закону № 2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Так, частиною 7 статті 13 Закону України № 2473-VIII визначено: у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
Судовим розглядом встановлено, що 25 березня 2022 між позивачем (Покупець) та ORENKAYA TEKSTIL SAN.DIS TIC.LTD.STI. (Продавець) був укладений Контракт № AOS22 на поставку товарів в кількості, за ціною та асортименті згідно рахунків-інвойсів до Контракту.
Загальна вартість контакту відповідно п.1 становить 500000 дол. США.
Відповідно до умов даного договору 25.05.2021 позивач сплатив на користь нерезидента 390 000 Євро.
Відповідно п.2.1 контракту передбачено строки поставки товарів "по узгодженню продавця та покупця, але не пізніше 90 днів з моменту здійснення попередньої оплати".
П. 2.3 контракту формою оплати сторонами погоджено здійснення попередньої оплати за товар.
Позивачем в виконання п.2.3 контракту згідно платіжної інструкції № 64 від 07 квітня 2022 року було здійснено оплату в сумі 107991 дол. США на рахунок ORENKAYA TEKSTIL SAN.DIS TIC.LTD.STI.
Термін поставки (90 день після здійснення оплати позивачем) становив 09 липня 2022 року.
Додатковою угодою від 25.04.2022 до контракту № AOS22 від 25 квітня 2022 року змінено п.2.3 контракту і сторонами визначено, що оплата за товар відбувається з відстроченням платежу на 60 днів з моменту перетину товаром митного кордону України.
Доповненням № 1-08 від 01.08.2022 до контракту № AOS22 від 25.03.2022 сторони дійшли згоди, що "Товар 3 Fabric HS Code 580410" в кількості 1157 кг згідно інвойсу № SZN-3548 від 04.05.2022 до даного контракту зберігається на митному складі ТОВ "НАМТАР".
Претензією № 1 від 15.08.2022 покупець - ТОВ "Шеврул" повідомив продавця рахунок ORENKAYA TEKSTIL SAN.DIS TIC.LTD.STI., що товар - "Товар 3 Тканина ТН ЗЕД 580410" в кількості 1157,00 кг згідно накладної № СЗН-3548 від 04.05.2022 не відповідає вимогам цього договору, має недоліки, а саме недостатню ширину тканини відносно мінімальна норма, дельта колір, а також мускусність. Враховуючи вказані недоліки товару за ТОВ "Шеврул" відмовився від цього товару.
Додатковою угодою від 21.09.2022 до контракту № AOS22 від 25 квітня 2022 року п.4.1 доповнено угодою, що всі спори належать вирішенню АСОЦІАЦІЯ "Харківський центр третейського судочинства".
26 вересня 2022 року позивач звернувся до АСОЦІАЦІЇ "Харківський центр третейського судочинства" з позовом до Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti про розірвання контракту № AOS22 від 25.03.2022 та стягнення попередньої оплати в розмірі 107991 дол. США.
Поставка товару Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti на адресу ТОВ "Шеврул" по контракту № AOS22 від 25.03.2022 року на загальну суму 107991,00дол. США відбулась згідно вантажно-митних декларацій:
Згідно п. 14-2 Правління Національного банку України № 18 від 24.02.2022 із змінами і доповненнями до операцій з експорту та імпорту товарів, здійснених з 05 квітня 2022 року граничні строки розрахунків становлять 180 календарних днів.
Згідно платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах № 64 від 07 квітня 2022 року ТОВ "Шеврул" здійснив оплату Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti 107991,00 доларів США за контрактом № AOS22 від 25.03.2022 року.
Отже, граничним строком поставки товару або повернення валюти є 07 жовтня 2022 року.
Відповідно до ст.1 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" від 16.04.91 № 959-ХІІ, моментом здійснення експорту (імпорту) є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.
Відповідно до ст.6 Митного кодексу України межі митної території України є митним кордоном України, який збігається з державним кордоном України.
Статтею 43 Митного кодексу України передбачено, що митний контроль здійснюється у разі ввезення товару на митну територію України (фактичне перетинання митного кордону) та розпочинається з моменту перетинання товаром митного кордону України. Товар, що перебуває під митним контролем, є фактично ввезеним на митну територію України, тобто таким, що перетнув митний кордон. Факти дату такого перетину посвідчує штамп "Під митним контролем" на товаросупровідних документах з відповідною датою.
Отже, момент перетину товаром митного кордону України не ставиться у залежність від необхідності проходження всіх процедур митного оформлення даного товару, завершення яких дає право для подальшого їх використання власником на вільний розсуд. Визначальним є початковий момент перебування товару під митним контролем - момент фізичного перетину товаром митного кордону держави.
ТОВ "Шервул" не надало на запит від 07.12.2022 № 1407/12/18-28-07-07-05 та в ході проведення перевірки доповнення якими вносились зміни до контракту та підтверджуючі документи щодо звернення платника з позовом до судового органу (Асоціації "Харківський центр третейського судочинства") щодо стягнення попередньої оплати з Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti (Turkey), що визначається п. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції"; не отримував висновків Міністерства економіки на подовження строків розрахунків по імпортному контракту № 355-19 від 18.06.2019, що визначається п.4 ст.13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції", відповідних довідок уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), щодо виникнення форс-мажорних обставин, що визначається п.6 ст.13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції" в редакції чинній з 07.02.2019.
Згідно ст. 50 Закону України "Про третейські суди" від 11 травня 2004 року № 1701-IV (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) сторони, які передали спір на вирішення третейського суду, зобов`язані добровільно виконати рішення третейського суду, без будь-яких зволікань чи застережень.
Сторони та третейський суд вживають усіх необхідних заходів з метою забезпечення виконання рішення третейського суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 51 вказаного Закону України "Про третейські суди", рішення третейського суду є остаточним і оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим Законом.
Якщо позивач відмовився від позову третейський суд постановляє ухвалу про припинення третейського розгляду відповідно до ст. 53 Закону України "Про третейські суди".
Крім того, під час перевірки директор ТОВ "Шервул" не надав жодних підтверджуючих документів щодо звернення платника з позовом, навіть не вказав про існування такого судового рішення, винесеного постійно діючим третейським судом при Асоціації "Харківський центр третейського судочинства" щодо розірвання контракту та стягнення попередньої оплати з Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti (Turkey) в сумі 107991,00 дол. США.
При цьому, жодних додаткових угод чи будь-яких домовленостей між ТОВ "Шеврул" і Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti (Turkey) щодо фактичного виконання умов вже не діючого станом на 01 листопада 2022 року контракту від 25.03.2022 року № AOS22 не відбулося.
Надходження товару від Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti (Turkey) за контрактом № AOS22 на митне оформлення 01.11.2022 року, приймаючи до уваги відстань розташування продавця і спосіб транспортування (автомобільний транспорт) свідчить відсутність намірів на невиконання контракту взагалі і про серйозність спору між сторонами контракту № AOS22, що розглядався постійно діючим третейським судом при Асоціації "Харківський центр третейського судочинства".
Ці обставини свідчать про те, що позивачем звернення до третейського суду в цій ситуації було здійснене не з метою вирішення спору, якого фактично між ТОВ "Шеврул" і Orenkaya Tekstil San.Dis Tic.Ltd.Sti (Turkey) за контрактом від 25.03.2022 року № AOS22 не було, а з формальною метою уникнути відповідальності за порушення строків поставки товару або повернення валюти.
Крім того, позивач у позовній заяві, зазначає, що не отримання товару від нерезидента по зовнішньоекономічному контракту від 21.09.2021 № 000053141, відбулося внаслідок дії форс-мажорних обставин та посилається на опублікований Торгово-промисловою палатою України лист від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, яким Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України та повідомлення до зазначеного листа, розміщене на офіційному сайті Торгово-промислової палати України, щодо спрощення процедури засвідчення форс-мажорних обставин.
Враховуючи це, Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Тобто, за доводами позивача, обставини непереборної сили є загальновідомим фактом, який не потребує додаткового підтвердження жодними документами.
Суд зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер.
При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку.
Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.
Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами у відповідності до статей 14, 141 Закону України "Про торгово-промислові палати України" шляхом видачі сертифіката.
У ст. 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП від 18.12.2014 N 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Відповідно до розпорядження ТТП України від 25.02.2022 № 3 "Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України" установлено, що тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати, мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених п. 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 за № 44 (5) (із змінами та доповненнями).
Суд звертає увагу, що надання Сертифікату Торгово-промисловою палатою України, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, або лист ТПП України, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично. При видачі сертифікату Торгово-промислова палата України засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).
Відповідно до діючого законодавства України форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань.
Проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.
Також, відповідно до п. 6 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VІІІ "Про валюту і валютні операції" із змінами та доповненнями у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс - мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Таким чином, позивач на підтвердження дії форс-мажорних обставин повинен був надати сертифікат (довідку) Торгово-промислової палати України, а також підтвердження їх впливу на права та обов`язки сторін.
Під час проведення перевірки та при розгляді заперечення ТОВ "Шервул" не надало відповідну довідку щодо підтвердження дії форс-мажорних обставин по зовнішньоекономічному контракту від 21.09.2021 № 000053141.
Крім того, Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків і зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків і зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац перший пункту 1.1 статті 1 ПК України).
Водночас, правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України Про валюту і валютні операції № 2473-VIII від 21.06.2018.
Згідно з ч. 2,3 ст. 3 Закону № 2473-VIII питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду, регулюються виключно цим Законом. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовують положення цього Закону.
Частиною 5 ст.13 Закону № 2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Відповідно до ч. 8 ст. 13 Закону № 2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Також відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону № 2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, має право адекватно вчиненому порушенню застосувати до юридичних осіб (крім уповноважених установ) захід впливу у вигляді штрафних санкцій у розмірі до 100 відсотків суми операції, проведеної з порушенням валютного законодавства.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази за правилами, встановленими ст. 90 КАС України, суд дійшов висновку, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при ухваленні оскарженого рішення діяв з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), що призвело до безпідставного податкового навантаження на позивача, а отже, позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ШЕРВУЛ" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 06.11.2023.

Суддя М.М. Шаповал