Справа № 400/2820/22
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2023 р. № 400/2820/22

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Птичкіна В.В., розглянувши матеріали

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,
доВійськової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ,
провизнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

"1. Визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 Збройних Сил України щодо не виплати ОСОБА_1 (РНОКПП № НОМЕР_2 ), в зв`язку із звільненням з військової служби грошової компенсації за неотримане речове майно.

2.Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Збройних Сил України провести розрахунок за неотримане позивачем речове майно станом на 18 жовтня 2021 року та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП № НОМЕР_2 ) грошову компенсацію за неотримане речове майно, що належало до видачі станом на 18 жовтня 2021 року".

Ухвалами від 20.05.2023 суд відкрив провадження у справі та зупинив провадження у справі.

Ухвалою від 04.05.2023 суд, керуючись висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 27.02.2023 у справі № 380/7845/21, поновив провадження у справі.

Військова частина НОМЕР_1 (далі - відповідач) звернулася до суду з клопотанням, в якому просить залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 (далі - позивач).

На обгрунтування клопотання відповідач посилається на пропуск позивачем місячного строку звернення до адміністративного суду.

У пункті 27 постанови від 26.05.2021 у справі № 380/5093/20 Верховний Суд вказав:

"Щодо правової природи компенсації за неотримане речове майно, судова палата вважає, що таку слід розглядати як особливий, окремий вид належних військовослужбовцю сум.

Як уже зазначено, стаття 116 КЗпП оперує поняттям всі суми, що належать працівнику, а стаття 117 цього Кодексу передбачає санкцію за невиплату відповідних сум при звільненні.

Чинне законодавство передбачає обов`язок виплатити військовослужбовцю, який звільняється зі служби, грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно на день виключення зі списків особового складу військової частини.

Умовою для виникнення такого обов`язку є подання військовослужбовцем відповідного рапорту під час проходження служби.

Отже, компенсація вартості за неотримане речове майно належить до складу належних звільненому працівникові сум у розумінні статті 116 КЗпП України".

У пункті 28 постанови від 26.05.2021 у справі № 380/5093/20 Верховний Суд виснував: "Враховуючи визначену у постанові судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19, правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно, спеціальним строком звернення до суду з цим позовом є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України".

За приписами частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах строк звернення до суду становить один місяць, який належить обчислювати з дати виключення позивача із списків особового складу військової частини.

Позивача виключено із списків особового складу військової частни наказом від 18.10.2021 № 232 (а. с. 8), до суду позивач звернувся 22.02.2022 (дата направлення позовної заяви до суду поштою, а.с. 15), тобто з пропуском місячного строку.

Згідно з частиною шостою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Заяви про поновлення строку звернення до суду до позовної заяви не додано.

За такого суд установив, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

За приписами частини тринадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Отже, позивачу належить надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини його пропуску, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме: подати до Миколаївського окружного адміністративного суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини його пропуску, тобто такі, що об`єктивно, незалежно від волі позивача, унеможливили звернення до суду з дотриманням установленого строку, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин.

3. Попередити позивача, що наслідком неусунення недоліків позовної заяви в установлений судом строк є залишення такої позовної заяви без розгляду (частина третя статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України).

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає до оскарження окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Птичкіна