Справа № 420/19610/23
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді - Бутенка А.В.,

за участю секретаря Сініцина А.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Ростомова Г.А.,

представників відповідача Білоус Р.В., Симонової Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним наказів та поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якій, з урахуванням уточнень, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 1575 від 23 червня 2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділення поліції № 1 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області» в частині дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 844 о/с від 05 липня 2023 року «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10 червня 2023 року по день поновлення на посад;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області та стягнення грошового забезпечення за один місяць. Вважає, що Накази про звільнення та притягнення до дисциплінарної відповідальності такими, що винесені із порушенням норм чинного законодавства та такими, що прийняті без врахування всіх обставин справи.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач працював в органах внутрішніх справ та Національної поліції України, капітан поліції, дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції. 21 липня 2023 року позивачем отримано наказ про звільнення зі служби (витяг), військовий квиток та трудову книжку. Відповідно до Наказу № 844 від 05 липня 2023 року реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції в порядку ч. 6 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

22.08.2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву в обґрунтування якого зазначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII. Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - це дотримання поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана ВРУ, актів президента України і КМУ, наказів Національної поліції України, нормативно - правових актів МВС України, Присяги поліцейського, наказів керівників. За змістом частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закон) України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу га запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватись від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувані їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України. Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. З наведеного слідує, що працівник поліції мас чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Він має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту. Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції та їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він хід час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції. Відтак, передумовою звільнення за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування. Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли особа скоїла проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, шо призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

03.10.2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій представник підтримала вимоги викладені в позовній заяві та просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Заяви чи клопотання від сторін.

22.08.2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

24.08.2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів по справі.

11.09.2023 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

26.09.2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

03.10.2023 року від представника позивача надійшла уточнена позовна заява.

09.10.2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшли заперечення на відповідь на відзив.

18.10.2023 року від представника ОСОБА_1 та представника Головного управління Національної поліції в Одеській області надійши заяви про закриття підготовчого провадження по справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07.08.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.08.2023 року задоволено клопотання представника відповідача та призначено розгляд адміністративної справи № 420/19610/23 за позовом за правилами загального позовного провадження.

12.09.2023 року протокольною ухвалою суд відкладено розгляд справи на 26.09.2023 року.

26.09.2023 року відкладено розгляд справи на 03.10.2023 року.

03.10.2023 року протокольною ухвалою суд продовжено строк підготовчого провадження на а30 днів та призначено судове засідання на 18.10.2023 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 року закрито підготовче провадження по справі та призначено адміністративну справу до судового розгляду на 31.10.2023 року.

31.10.2023 року протокольною ухвалою суду оголошено перерву до 06.11.2023 року.

06.11.2023 року протокольною ухвалою суду оголошено перерву до 13.11.2023 року.

13.11.2023 року у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Обставини справи.

ОСОБА_1 працював в органах внутрішніх справ та Національної поліції України на посаді капітана поліції, дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції.

10.06.2023 року від начальника УГІ ГУНП в Одеській області на ім`я начальника ГУНП в Одеській області надійшла доповідна записка щодо службового розслідування за порушення службової дисципліни окремими посадовими особами відділення поліції № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, у тому числі неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору превенції того ж підрозділу поліції капітаном поліції В. Бабійчуком, зокрема за фактом керування в ніч на 10.06.2023 року транспортним засобом, без страхового полісу, з ознаками алкогольного сп`яніння, порушення Правил дорожнього руху, а також для вивчення його службової діяльності, ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього.

10.06.2023 року на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області внесено подання, яким рекомендовано призначити службове розслідування.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області № 700 о/с від 10.06.2023 року призначено службове розслідування.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області № 1436 від 10.06.2023 року, ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування.

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 20.06.2023 року, в якому зазначено, що своїми діями капітан поліції ОСОБА_2 дискредитував звання поліцейського внаслідок вчинення численних порушень службової дисципліни, а саме: вчинення правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, яке полягало в здійсненні зупинки та стоянки біля зупинки маршрутних транспортних засобів; керуванні транспортним засобом без поліса обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів; неналежному розгляді заяв та повідомлень громадян, проведенні превентивної роботи з адміннаглядними, а також веденні їхніх особових справ та складанні протоколів про адміністративне правопорушення. Крім цього капітан поліції В. Бабійчук дозволив собі, будучи працівником поліції, ставитися зневажливо до поліцейських УПП; перебувати з явними ознаками алкогольного сп`яніння під час дії комендантської години, уживати ненормативну лексику під час спілкування з поліцейськими УПП.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що капітан поліції ОСОБА_2 послідовно скоїв декілька дисциплінарних проступків, що виразилися в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм діючого законодавства України, учиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції України, недотриманні законів, правил і норм у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у частині здійснення зупинки та стоянки біля зупинки маршрутних транспортних засобів, керуванні транспортним засобом без поліса обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, не інформуванні керівника про надзвичайну подію, перешкоджанні та не сприянні проведенню службового розслідування, непрофесійному виконанні своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Крім того, капітан поліції В. Бабійчук неналежним чином відпрацьовував заяви та повідомлення, проводив превентивні заходи із адміннаглядними та вів облікову справу, складав протоколи про адміністративне правопорушення, порушив Присягу поліцейського в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, Правила внутрішнього розпорядку, комендантську годину 10.06.2023, учинив дії, що підривали авторитет Національної поліції України, використовував ненормативну лексику під час спілкування, був відсутній на робочому місці 10.06.2023 та не проінформував про це керівництво. За своєю суттю послідовно скоєні капітаном поліції ОСОБА_3 дисциплінарні проступки підривають довіру та авторитет Національної поліції України в очах громадськості та є несумісними із проходженням надалі служби в поліції, учинені внаслідок низьких морально-ділових якостей останнього та недостатнього контролю за його поведінкою в побуті з боку керівництва.

Відповідно до висновку від 20.06.2023 року дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до капітана поліції ОСОБА_1 (0061251), дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області № 1575 від 23.06.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділення поліції №1 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2, 3, 4, 6, 7, 8, 9,11,13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УШ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію України» від 02.07.2015 № 580-УШ, абзаців другого, четвертого частини п`ятої статті 14, абзаців другого, третього частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-ХП, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 № 393/96-ВР, пунктів 2, 8, 9 частини першої статті 10, пунктів 1,2, 6 частини першої статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 № 2229-VIII, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII, абзацу п`ятого пункту 9 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, підпунктів 3, 5, 7 пункту 4 розділу IV, пункту 1 розділу V Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 № 650, пункту 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 3.9, 5.3 Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Державного департаменту України з питань виконання покарань 04.11.2003 №1303/203, абзацу другого пункту 2, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1.3, підпункту «ґ» пункту 2.1, підпункту «а» пункту 9.9, підпункту «е» пункту 15.14 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 1 розпорядження Одеської обласної військової адміністрації від 26.02.2022 № 14/А-2022 (зі змінами), пункту 2 наказу НПУ від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», підпунктів 1, 2 пункту 2 наказу ГУНП в області від 03.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пункту 1.7 розділу І, пунктів 2.1, 2.4 розділу ІІ, абзаців восьмого, дев`ятого пункту 3.2 розділу ІІІ, пункту 4.1 розділу IV Правил внутрішнього (трудового) розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 24.04.2023 № 1000 «Про затвердження Правил внутрішнього (трудового) розпорядку ГУНП в Одеській області», абзаців сьомого, восьмого, тринадцятого розділу ІІ посадових обов`язків від 02.01.2023 № 51/вн, до капітана поліції ОСОБА_1 (0061251), дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до Акту від 29.06.2023 року, ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення з наказом ГУНП в Одеській області від 23.06.2023 року № 1575.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області № 844 о/с від 05.07.2023 року по особовому складу, капітана поліції ОСОБА_1 дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області звільнено зі служби в поліції, відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Джерела права й акти їх застосування.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року, №580-VIII (далі - Закон № 580), та іншими нормативно-правовими актами. (частина 1 статті 60 Закону № 580).

Частиною 1 ст. 17 Закону № 580 передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 1 статті 59 Закону №580 визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до статті 60 Закону №580 проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст.19 Закону № 580 визначено, що разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Частиною 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком - у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 9-1) у зв`язку з наявністю реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а також рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави; 11) у зв`язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

Частиною 2 статті 19 Закону №580 передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції, затверджений Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється в тому числі на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п. ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом, а відповідно до частини 2 цієї ж статті Дисциплінарного статуту за вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 Розділу V вказаного порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно пункту 2 Розділу V Порядку № 893 службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно частини 1 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (пункт 4 Розділу V Порядку № 893).

Пунктом 6 Порядку Розділу V №893 визначено право поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, подати уповноваженому керівнику письмову скаргу на дії осіб, які його проводять.

При цьому, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування (пункт 7 Розділу V Порядку № 893).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування (пункт 13 Розділу V Порядку № 893).

Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1 статті 18 Дисциплінарного статуту).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови (частина 3 статті 18 Дисциплінарного статуту).

Згідно пункту 2 Розділу VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 Розділу VІІ Порядку № 893).

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначені види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина 5 статті 13 Дисциплінарного статуту).

Згідно частин 3 та 4 статті 20 Дисциплінарного статуту керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських. Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 9 листопада 2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Відповідно до п.2.5 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Висновки суду.

З аналізу вищевказаних норм законодавства вбачається, що за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у недотриманні чи неналежному дотриманні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Предметом доказування у цій справі є наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і діями порушника дисципліни.

Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у постанові від 14 квітня 2021 року по справі №320/3085/20.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами судового розслідування, 10.06.2023 року о 01:40 год. на спецлінію « 102» надійшло повідомлення від громадянина Е. про те, що в АДРЕСА_1 , чоловік у стані алкогольного сп`яніння увімкнув голосно музику та заснув за кермом автомобіля ВАЗ 2109. Реагування на вказане повідомлення було доручено наряду УПП «Океан-0205», у складі старшого лейтенанта поліції В. Данільчука та лейтенанта поліції В. Росохатого, які виявили за вказаною адресою автомобіль ВАЗ-2109, номерні знаки НОМЕР_1 , водій якого спав у ньому. Факту керування автомобілем та порушень ПДР виявлено не було, у зв`язку з чим матеріали були списані до справи.

Приблизно о 03:30 год. спільним нарядом УПП «Океан-251» із працівниками Одеського управління ДВБ НПУ за адресою: вул. Богдана Хмельницького, 63, м. Одеса, був виявлений автомобіль ВАЗ 2109, н.з. НОМЕР_1 , у якому перебував капітан поліції В. Бабійчук (поза службою, без зброї, в цивільному одязі). Указаний автомобіль був запаркований у зоні дії дорожнього знака 5.47.1 «Пункт зупинки тролейбуса», чим водій своїми діями порушив вимоги пункту 8.4.ґ Правил дорожнього руху. У процесі спілкування із капітаном поліції В. Бабійчуком в останнього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Йому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів та у закладі охорони здоров`я, на що капітан поліції В. Бабійчук категорично відмовився. Стосовно капітана поліції В. Бабійчука складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР № 062060 за частиною першою статті 130 КУпАП та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху за частиною першою статті 122 КУпАП (накладено штраф 340 грн.). Також встановлено, що капітан поліції В. Бабійчук керував транспортним засобом без чинного страхового поліса про укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Водночас ОСОБА_2 ставився до працівників поліції з неповагою та поводив себе зухвало, перебивав, підвищував голос, не виконував законні вимоги та висловлювався нецензурною лайкою. Капітан поліції В. Бабійчук перешкоджав проведенню службового розслідування (виклики дисциплінарної комісії надіслані з метою його опитування ігнорував), надавав дисциплінарній комісії завідомо неправдиві пояснення та намагався ввести комісію в оману (зазначив, що скло автомобіля розбили поліцейські УПП, повідомляв про обставини події, які не збігалися з тими, що повідомляв поліцейським УПП, що свідчило про нещирість та намагання приховати дійсні обставини). Крім цього, ОСОБА_2 пояснив, що зупинку транспортного засобу він здійснив вимушено, оскільки автомобіль заглух, а поліцейським УПП повідомив, що йому стало погано та він зупинився прийняти ліки. У якості доказів поліцейські УПП додали відеозапис із камер відеоспостереження «Безпечне місто» та пояснення свідків, проте ніхто зі свідків факту керування ОСОБА_3 транспортним засобом не підтвердив. На камері відеоспостереження дійсно зафіксовано, як саме ОСОБА_2 знаходився на місці водія транспортного засобу ВАЗ 21093, проте жодних доказів того, що керування автомобілем на той час останній здійснював уже перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, немає.

10.06.2023 року капітан поліції В. Бабійчук був відсутній на робочому місці, про що складено відповідний акт. Відповідно до вказаного акта капітан поліції В. Бабійчук про свою відсутність на робочому місці не доповів та лише під час з`ясування обставин, у телефонній розмові із капітаном поліції ОСОБА_4 повідомив, що перебуває на лікарняному. Так, капітан поліції В. Бабійчук викликав швидку допомогу у зв`язку з поганим самопочуттям, після чого його було доставлено до КНП «МКЛ № 1» ОМР. Довідка чергового лікаря медичного закладу була видана ОСОБА_5 того ж дня, відповідно до якої останній звернувся у відділення екстреної медичної допомоги 10.06.2023 року та перебував там з 06:34 год. до 07:20 год.

10.06.2023 року медичний висновок про непрацездатність ОСОБА_6 у КНП «МКЛ № 1» ОМР не оформлювався. Під час надання пояснень позивач повідомив, що перебував на лікарняному лише з 12.06.2023 року, у свого сімейного лікаря, що підтверджує його відсутність, на робочому місці 10.06.2023 року без поважних причин.

Також, під час службового розслідування вивчено діяльність капітана поліції В. Бабійчука та встановлено, що поліцейський формально ставився до виконання своїх функціональних обов`язків, при цьому допускав порушення вимог Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органами поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376 (ВАБ № 933248, ВАВ №764595, серія ВАВ №764595, серія ВАВ №814890). До того ж виявлено факти порушення капітаном поліції В. Бабійчуком Закону України «Про звернення громадян» та Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, а саме: будь-яких заходів, спрямованих на перевірку викладених відомостей не проводилось, зокрема щодо опитування учасників події, свідків, очевидців. Не прийнято заяву від потерпілої особи та не було надано направлення на СМЕ (ЄО №№ 4571,4242). Матеріали за розглядом заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства списувалися до справи без проведення належної перевірки (оцінка ризиків не проводилася, свідки та очевидці не опитувалися, спеціальні заходи запобігання та протидії домашньому насильству не застосовувалися, соціальні служби не інформувалися, виклики опрацьовувалися в телефонному режимі, кривдники уникали адміністративної відповідальності). Такі факти виявлено в матеріалах перевірки, зареєстрованих до ЄО № 1913 від 26.02.2023 та № 4502 від 14.05.2023. Крім цього, перевіркою облікової справи адміністративного нагляду з`ясовано, що піднаглядний за місцем мешкання перевірявся не на постійній основі, контрольні перевірки не здійснювалися, соціальний статус не вивчався, відсутні пояснення від сусідів, у зв`язку з чим неможливо було встановити образ життя піднаглядного, коло його зв`язків, джерела існування, наявність автомототранспортних засобів та інше.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що Комісія прийшла до висновку про наявність підстав для застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, з тих підстав, що капітан поліції ОСОБА_1 , дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області вчинив дії, що є несумісним зі статусом представника Національної поліції та підриває авторитет органів Національної поліції України в цілому.

Верховний Суд у постанові від 28.09.2023 року по справі № 420/10847/22 дійшов висновку, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 у справі №420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17.

Суд зауважує, що відсутність притягнення до адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.09.2018 року, справа №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив "... п.60. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень."

Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою. Нормативними актами визначено порядок проведення службового розслідування та наділено суб`єкта притягнення до дисциплінарної відповідальності певним розсудом при обрані виду дисциплінарного стягнення.

Разом з цим, в силу положень частини 2 статті 2 КАС України такий розсуд має бути заснованим на юридичних фактах, які відповідають таким критеріям доказування, як належність, допустимість, достовірність та достатність.

Дослідженням матеріалів цієї справи встановлено, що з боку ГУНП порушень процедури проведення службового розслідування, які стали б підставою для визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів, допущено не було.

Службове розслідування проведене відповідно до вимог Дисциплінарного статуту та Порядку № 893. Позивачеві були гарантовані його права, в тому числі на захист.

Щодо доводів позивача про те, що зазначені обставини відбулись поза несенням ОСОБА_1 служби, а саме перебування його позаробочим часом, в цивільному одязі та без вогнепальної зброї слід зазначити, що за будь-яких обставин як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики, що визначено Правилами етичної поведінки поліцейських, оскільки в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Щодо посилання позивача на необґрунтованість застосування відповідачем найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби, суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією рф проти України на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", в Україні введено воєнний стан із 05.30 год 24.02.2022 року, що у подальшому продовжувався та триває і наразі.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону №580, поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону №580, у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Згідно з вимогами ст. 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Відповідно до вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 року № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» для поліцейських головних управлінь Національній поліції Україні в Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Київській, Луганській, Миколаївській, Одеській, Сумській, Харківській, Херсонській, Чернігівській областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України, у зазначених органах та підрозділах поліції, шестиденний робочий тиждень, скасувано вихідний день - суботу.

Суд звертає увагу, що подія сталась в період комендантської години в м. Одеса, автомобіль позивача був припаркований на зупинці громадського транспорту, позивач перебував в автомобілі з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що підтверджується відеоматеріалами, наявними у справі.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного службовця, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що позивачем 10.06.2023 року допущене як працівником поліції порушення вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, знехтування Присягою поліцейського, тому вчинене позивачем діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно з ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014, ) про визнання протиправним наказів та поновлення на посаді - відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний суддею 20.11.2023 року.

Суддя А.В. Бутенко

.