Справа № 480/12118/23
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2023-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Осіпова О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Бахмачгазбудсервіс" до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Бахмачгазбудсервіс" через свого представника Кінебас О.М. з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області , в якому просить:
1. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення (форма «Р») №3040/25010700 від 30 червня 2021 року, яким ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість, в розмірі 17 740 428,75 грн. з яких 14 192 343,00 грн. за основним платежем та 3 548 085,75 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).
2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення (форма «В4») №3041/25010700 від 30 червня 2021 року, яким ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 258 465,00 грн.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Одночасно з позовною заявою представник позивача подав заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, зазаначаючи, що за загальним правилом строк оскарження податкових-повідомлень рішень закінчується лише 30.06.2024 р.
Дослідивши матеріали позовної заяви, суд відмовляє у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду, та залишає позовну заяву без руху відповідно до ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.
Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
За приписами ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Так, відповідно до п.п. 56.1, 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).
При цьому у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.
Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
У поданій позовній заяві позивач зазначає про не те, що в адміністративному порядку не оскаржував спірне податкове повідомлення-рішення.
Отже, у спірних правовідносинах застосовується строк звернення до суду, визначений ч. 2 ст. 122 КАС України.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Чернігівській області від 30 червня 2021 року №3040/25010700 та №3041/25010700.
У позовній заяві позивач зазначає, що про спірні податкові повідомлення-рішення йому стало відомо ще в 30 червня 2021 року, отже граничний строк звернення до суду із цим позовом є 30 грудня 2021 року. При цьому суд звертає увагу, що товариство ще у жовтні 2021р. подало позов до Чернігівського окружного адміністративног суду про визнананя протипраними та скасування спірних податкових повідомлень-рішень, рішенням якого 19.09.2022р. відмовлено у задоволенні позовних вимог, оскільки з`ясовано документальне оформлення господарських операцій за відсутності фактів їх реального здійснення. Рішення суду набрало законної сили 09.05.2023р.
Отже, ще з 2021 року товариство було обізнано про порушення свої прав, але до Сумського окружного адміністративного суду позивач звернувся лише 09 листопада 2023 року, зазначаючи серед підстав для задоволення позову не тільки відсутність належних доказів у контролюючого органу вважати спірну господарську операцію такою, що не відбулася, але й таку підставу як неправомірність призначення та проведення документальної позапланової виїзної перевірки під час дії мораторію.
Тобто позов подано після спливу встановленого шестимісячного строку звернення до суду з моменту, коли товариство дізналося про порушення своїх прав.
Позивач у позовній заяві щодо строку звернення до суду посилається на карантин та військову агресією проти України.
Суд зазначає, що пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (із змінами) відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин.
Також, постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 року до 31 липня 2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".
Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 19 грудня 2020 року на території України карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061) та від 20 травня 2020 року № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".
Постановою Кабінету Міністрів України №1236 від 09.12.2020 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 року до 28 лютого 2021 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061), від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 52, ст. 1626) та від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".
Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній з 17.07.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Таким чином, строк звернення до суду, який закінчився у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України та під час дії пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України підлягає поновленню лише за наявності двох умов: 1) якщо причини його пропуску є поважними; 2) вказані причини є такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
При цьому, граматичне тлумачення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що наявність сполучника "і" вказує на обов`язкову наявність двох вищенаведених умов.
Виходячи з наведених законодавчих приписів сам факт встановлення карантину не може слугувати причиною для поновлення процесуального строку звернення до суду, а можливість поновлення процесуального строку визначається у взаємозв`язку зі встановленням поважності причин пропуску строку та їх зумовленості обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Однак, доказів поширення на позивача карантинних обмежень, які перешкоджали вчасному зверненню з цим , суду не надано.
У свою чергу, позивачем не вказано, яким чином встановлення карантинних обмежень стали на заваді звернення до суду у встановлений законом строк, зокрема, засобами електронного зв`язку (електронною поштою), засобами поштового зв`язку.
Відповідно до висновків Верховного Суду у постанові від 27 липня 2022 року у справі №826/1423/16 посилання заявника на запровадження карантинних обмежень не є безумовною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку без зазначення та наведення відповідного обґрунтування і надання доказів неможливість здійснення процесуальних дій, що зумовлені такими обмеженнями.
Щодо введення в Україні військового стану, суд зазначає, що з цього приводу Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 по справі № 990/115/22 висловлено правову позицію, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Отже, якщо строк звернення до суду пропущений через війну, у заяві про поновлення пропущеного строку належало навести фактичні обставини, пов`язані з війною, які унеможливили подання позовної заяви в установлений строк, із зазначенням того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом, та наданням відповідних доказів.
Проте, позивачем не вказані такі поважні причини, які об`єктивно, незалежно від волі позивача, унеможливили звернення до суду з дотриманням установленого строку, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин.
При цьому суд вважає необхідним відмітити, що з квітня 2022 року активні бойові дії в м. Суми та навколо нього не ведуться, періодичні масштабні ракетні атаки на енергетичну інфраструктуру України почалися восени 2022 року та закінчилися навесні 2023 року, а відділення пошти, система «Електронний суд» та відповідно до рішення зборів суддів Сумського окружного адміністративного суду №4 від 29 квітня 2022 року у разі відсутності загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду працівників апарату суду та суддів прийнято рішення здійснювати приймання вхідної кореспонденції, а з 16 травня 2022 року Сумський окружний адміністративний суд працює у штатному режимі, всі засоби зв`язку функціонують.
Натомість із матеріалів позовної заяви, судом встановлено, що в 2021 року позивач звертався до Чернігівського окружного адміністративного суду, який відмовив йому у задоволенні позовних вимог про скасування податкових повідомлень-рішень, та, не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач 01.12.2022р. (через електронну пошту суду) та 01.12.2022р. (через підсистему «Електронний суд») звернувся з аналогічними за змістом і за суттю апеляційними скаргами, однак ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року.
Отже, незважаючи на карантин та воєнний стан, позивач протягом 2021-2023 років здійснював процесуальні дії із оскарження щодо нього податкових повідомлень-рішень до суду першої, апеляційної та касаційної інстанції.
Тому посилання позивача на карантин та воєнний стан, суд вважає необґрунтованим.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Таким чином, позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав пропуску строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Бахмачгазбудсервіс" до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Осіпова