Справа № 160/17474/22
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2023-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Семененка Я.В. (доповідач),
суддів: Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,
ознайомившись з матеріалами справи та апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області через підсистему Електронний суд подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 жовтня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху у відповідності до частини 3 статті 298 КАС України, а також внаслідок невиконання скаржником вимог пункту 1 частини 5 статті 296 КАС України. Скаржнику надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: надання документу про сплату судового збору та заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви.

За приписами пункту 2 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. У частині шостій наведеної статті також визначено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У зв`язку із наявністю у Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області офіційної електронної адреси та електронного кабінету в підсистемі Електронний суд копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена скаржнику в електронній формі за допомогою підсистеми ЄСІТС.

Згідно довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 26 жовтня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху, доставлено до електронного кабінету Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області 30.10.2023 о 12:28 год., що в свою чергу свідчить про те, що датою вручення вказаної ухвали, з урахуванням приписів ч.6 ст.251 КАС України, є 30.10.2023.

Таким чином, останнім днем виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без

руху є 09.11.2023.

Отже, станом на цей день встановлений строк для усунення недоліків апеляційної скарги закінчився, проте скаржник доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги, так само як і заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку, не надав.

Тоді як, Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області надіслано на адресу суду апеляційної інстанції заяву про продовження процесуального строку, в якому заявник просить надати йому додатковий час для усунення недоліків апеляційної скарги, а сама: сплати судового збору та надання доказів до суду. Заява вмотивована неможливістю сплати пенсійним органом судового збору у встановлений судом строк.

Вирішуючи подану скаржником заяву, суд виходить із наступного.

Згідно з частиною 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, продовження процесуального строку є правом, а не обов`язком, суду і повинно здійснюватись за наявності для цього обґрунтованих підстав.

Метою продовження процесуального строку, встановленого судом, є сприяння особі у

реалізації процесуального права та/або виконанні процесуального обов`язку. Доцільність продовження процесуального строку обумовлюється рівнем ймовірності, наскільки таке продовження буде ефективним у контексті не тільки реалізації особою процесуального права та/або виконання процесуального обов`язку, а й правової визначеності учасників правовідносин, спір між якими вирішується із застосуванням процесуальних засобів.

Проаналізувавши аргументи заяви, суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні, оскільки обставини пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють орган державної влади від обов`язку своєчасної його сплати.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, щодо одночасного надання документу про сплату судового збору. Зміни до законодавства в частині необхідності сплати судового збору, на період дії воєнного стану, внесені не були.

Відповідач, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому наведені ним обставини щодо відсутності фінансування не повинні впливати на можливість неухильного виконання суб`єктом владних повноважень покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо своєчасної оплати судового збору.

Також, слід врахувати, що умовою продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги є наявність достатніх доказів того, що після такого продовження строку відпадуть обставини, які перешкоджають виконанню ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Разом з тим, будь-яких відомостей про час і обсяг надходжень на рахунок Управління для сплати судового збору заява не містить. Скаржник не обґрунтовує, яким чином додатковий час сприятиме виконанню ухвали суду щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги по цій справі, а також жодним чином не підтверджує виникнення у нього можливості сплатити судовий збір в майбутньому (протягом певного терміну).

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи відсутність об`єктивної інформації щодо терміну, протягом якого скаржник матиме можливість сплатити судовий збір, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання скаржнику додаткового часу для усунення недоліків скарги.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Сплата судового збору не може вважатись перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

При цьому, суд бере до уваги, що подана скаржником заява не містить жодних обґрунтувань, які б свідчили про наявність обставин, які перешкоджають виконанню Управлінням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, у встановлений цією ухвалою строк, в частині надання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви.

У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За правовими висновками, викладеними Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 28.04.2021 по справі №640/3393/19, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299КАС.

Приписи пункту 4 частини 1 статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Наявність передбаченої пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС.

Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства.

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

З урахуванням викладеного, з огляду на те, що зазначені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.10.2023 визнані неповажними, а на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху скаржником не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, суд доходить висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у даній справі.

Керуючись п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про надання додаткового часу для усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року по справі №160/17474/22.

Ухвала набирає законної сили з 17.11.2023 відповідно до ч.2 ст.325 КАС України та може бути оскаржена у касаційному порядку в строк, визначений ст.329 КАС України.

Головуючий - суддя Я.В. Семененко

суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк