Справа № 160/18147/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області № 1262к від 06.07.2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 » в частині накладення на позивача, ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області № 474 о/с від 17.07.2023 року «По особовому складу» про звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0107956), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області зі служби в поліції з 17 липня 2023 року;
- поновити ОСОБА_1 на службі на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області з 17 липня 2023 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь позивача ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу;
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він проходив службу в органах Національної поліції України на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області. Наказом ГУНП в Дніпропетровській області №1262к від 06.07.2023 на нього накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та згідно з наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 474 о/с від 17.07.2023 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення. Позивач наполягає, що накази відповідача №1262к від 06.07.2023 та № 474 о/с від 17.07.2023 є протиправними, оскільки відповідачем безпідставно застосовано крайню міру дисциплінарного впливу. Крім того, відповідачем було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки він не був запрошений (викликаний) на засідання комісії, йому не було надано можливості приймати участі у засіданні дисциплінарної комісії, не було забезпечено можливості реалізувати право на захист особисто або через представника, не було ознайомлено із висновком за результатами службового розслідування та відмовлено у ознайомленні з матеріалами такого розслідування. Крім того, відповідач, застосовуючи крайній захід дисциплінарного впливу, не врахував тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, відсутність заподіяної шкоди, попередню поведінку, ставлення позивача до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Фактичною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стало його не прибуття 17.04.2023 на службу до ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області. Проте, позивач зазначає, що у цей день він засобами телекомунікаційного зв`язку повідомляв свого безпосереднього керівника - начальника сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про те, що в цей день прибути на службу він не зможе через різке погіршення стану здоров`я. Тому кваліфікувати такі події дисциплінарним проступком, який за характером є вочевидь несумісним з подальшим проходженням служби в органах Національної поліції, немає жодних правових підстав. За вказаних обставин, рішення про звільнення з органів поліції не може вважатись справедливим, обґрунтованим і законним, просить задовольнити позов у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
27.07.2023 представником позивача усунено недоліки позову.
Цією ж ухвалою суду було витребувано у відповідача докази з їх документальним підтвердженням, що стали підставою для прийняття наказу, що оскаржується; засвідчену належним чином копію наказу про призначення позивача на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області; засвідчену копію послужного списку позивача; довідку про обчислення середньої заробітної плати за два останні місяці перед звільненням позивача відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
24.08.2023 відповідачем подано клопотання про продовження строків для подання відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2023 клопотання відповідача задоволено та продовжено Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області строк на подання відзиву на позовну заяву у справі на 7 (сім) календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.
31.08.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. Підставою видання наказу про звільнення позивача зі служби в поліції став наказ ГУНП від 17.07.2023 року № 1262к, яким до нього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування, проведеного відповідно до наказу ГУНП від 16.05.2023 № 1083, за фактами, викладеними у рапорті начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 щодо можливого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у невиході на службу. Позивача звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відповідачем акцентовано, що розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції, тобто вказане питання регламентується відповідним внутрішнім організаційно-розпорядчим документом. В даному випадку, в ГУНП в Дніпропетровській області - внутрішнім розпорядком дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, в якому вказано: 1. Початок роботи - о 9.00 2.Обідня перерва - 45 хвилин: з 13.00 по 13.45 3. Закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 18.00; у п`ятницю - о 16.45; напередодні святкових днів - у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 17.00, у п`ятницю - 15.45. 4.Вихідні дні - субота і неділя. Рекомендований час завчасного прибуття на робоче місце - 08.45. Перебування у робочий час поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів та інших структурних, відокремлених підрозділів ГУНП за межами службових приміщень (адміністративних будівель) з метою вирішення службових питань погоджується з керівниками відповідних самостійних структурних підрозділів ГУНП». Також, наказом ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану» було встановлено для працівників шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день суботу і святкові дні. Частина 3 статті 1 Дисциплінарного статуту зобов`язує поліцейського дотримуватися правил внутрішнього розпорядку. За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія ГУНП дійшла до висновку, що майор поліції ОСОБА_1 свідомо, нехтуючи розпорядком дня поліцейських і вимогами щодо несення служби в посиленому варіанті, не вийшов 17.04.2023 на службу без поважних, причин, у зв`язку з чим вчинив дисциплінарний проступок, який став можливим внаслідок особистої недисциплінованості. Відповідачем також зауважено, що позивачем не надано жодних доказів погіршення самопочуття ОСОБА_1 , як то передбачено нормами Інструкції від 13.11.2001 № 455. Окрім цього, вважає необґрунтованими докази, надані ОСОБА_1 , а саме рецепт від 17.04.2023 № 472628, оскільки зі змісту вказаного рецепту неможливо встановити діагноз ОСОБА_1 . Крім того, рецепт не є належним документом, яким підтверджується тимчасова непрацездатність відповідача. За викладених обставин, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ГУНП діяло в межах повноважень, у спосіб та у порядку, передбаченому чинним законодавством, тому позовні вимоги є безпідставними та не обґрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
До відзиву відповідачем долучено витребувані докази.
05.09.2023 на електронну пошту суду від представника позивача адвоката Шклярук Д.С. надійшла заява з процесуальних питань, в якій останній повідомив про зарахування позивача з 01.09.2023 до особового складу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України на посаду солдата-стрільця 3 відділення 3 стрілецького взводу 2 стрілецької роти 1 стрілецького батальйону, як такого, що прибув для подальшого проходження військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період.
19.09.2023 на електронну пошту суду від представника позивача адвоката Шклярук Д.С. надійшли докази направлення відповідачу заяви з процесуальних питань.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 24.02.2003 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - склав присягу працівника Національної поліції України (а.с. 126) та продовжив службу в Національній поліції України, з 15.02.2021 по 17.07.2023 старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (а.с.118-125).
17.04.2023 начальником сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Іриною Жалдак складено рапорт на ім`я начальника ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Олега Кваскова про те, що 17.04.2023 року у період з 09.00 годині проведено стройовий огляд особового складу дільничних офіцерів поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5, однак старший дільничний офіцер поліції сектору превенції майор поліції ОСОБА_1 не прибув до ВП №3 ДРУП, за телефонною розмовою повідомив, що захворів та перебуватиме на лікарняному (а.с.107).
Начальником ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ініційовано рапорт на ім`я начальника Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Вячеслава Клешні про призначення службового розслідування, в якому доповів, що 17.04.2023 старший дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області у період часу з 09.00 до 18.00 був відсутнім за місцем несення служби, у зв`язку із чим був складений рапорт про відсутність на службі майора поліції ОСОБА_1 у період з 09.00 по 18.00 17.04.2023, який зареєстрований за №43.3/505вн від 17.04.2023. Під час телефонної розмови із начальником СП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 майор поліції ОСОБА_1 повідомив, що не вийшов на службу у зв`язку зі станом здоров`я та повідомив, що буде перебувати у лікарняній відпустці. При попередній перевірці було встановлено, що останній за медичною допомогою до лікарень у м. Дніпрі не звертався (а.с.106).
10.05.2023 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов рапорт начальника Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Клешні В.В. (вих.№43/4938 від 10.05.2023) про призначення службового розслідування, в якому доповів, що 26.04.2023 до Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт начальника ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Кваскова О.С. про те, що 17.04.2023 старший дільничний офіцер поліції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_1 у період часу з 09.00 до 18.00 був відсутній за місцем несення служби, а саме у ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з цим був складений рапорт начальником сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Жалдак І.В. про те, що 17.04.2023 року у період з 09.00 по 18.00 ст. ДОП СП ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_1 був відсутній за місцем несення служби (вх. 43.3/505вн від 17.04.2023 року). Під час телефонної розмови із заступником начальника СКП ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 майор поліції ОСОБА_1 повідомив, що не вийшов на службу у зв`язку зі станом здоров`я, проте за попередньою перевіркою останній до лікарень у м. Дніпрі не звертався (а.с. 104).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1083 від 16.05.2023 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 , щодо можливого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у невиході на службу 17.04.2023 (а.с.82).
Згідно з п.2 наказу №1083 від 16.05.2023 проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії заступника начальника ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5 , членів дисциплінарної комісії начальника з превентивної діяльності Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області поліції ОСОБА_6 , інспектора відділу превенції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7
19.05.2023 в рамках службового розслідування старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 надано письмові пояснення (а.с.85).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1195 від 31.05.2023 продовжено службове розслідування строком на 10 діб (а.с. 83).
10.06.2023 затверджено Висновок службового розслідування за фактами, викладеними у рапорті начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 , щодо можливого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у невиході на службу 17.04.2023» (а.с. 71-81).
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 10.06.2023, члени дисциплінарної комісії дійшли, що факт невиходу на службу 17.04.2023 року старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 , вважати такими, що знайшов своє підтвердження, у діях старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 склад дисциплінарного проступку вважати встановленим (п.1 Висновку), день невиходу на службу 17.04.2023 без поважних причин вважати прогулом (п.4 Висновку) та пропонують (п.3 Висновку) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану», що виразилось у невиході на службу 17.04.2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосувати до старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № З Дніпровського районного управлінні поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 (0107956) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Висновки службового розслідування від 10.06.2023 обґрунтовані наступним.
До керівництва ГУНП надійшов рапорт начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції Клешні В.В. вих. № 43.3/4938 від 10.05.2023, у якому зазначено, що 26.04.2023 року за вх. № 2630 до Дніпровського РУП ГУНП надійшов рапорт начальника ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції Кваскова О.С. про те, що 17.04.2023 в старший дільничний офіцер поліції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_1 у період часу з 09.00 до 18.00 був відсутній за місцем несення служби, а саме у ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова 3/5. У зв`язку з цим був складений рапорт начальником сектору превенцїї ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_2 . Під час телефонної розмови із начальником сектору превенції ВП № З Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 майор поліції ОСОБА_1 повідомив, що не вийшов на службу у зв`язку зі станом здоров`я.
Відповідно до рапорту начальника ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_8 .С майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, під час телефонної розмови із начальником сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 останній повідомив, що не вийшов на службу у зв`язку зі станом здоров`я, попередити про свою відсутність забув.
У рапорті майора поліції Жалдак І.В. вих. № 43.3/505вн від 17.04.203 зазначена інформація, аналогічна за змістом рапорту полковника поліції ОСОБА_9 вх. № 2630 від 26.04.2023 року. Під час телефонної розмови із начальником сектору превенції ВП № З Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 останній повідомив, що не вийшов на службу у зв`язку із станом здоров`я.
Також до керівництва ГУНП надійшов рапорт начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції Клешні В.В. від 26.04.2023 за вх. № 2630 про те, що до Дніпровського РУП ГУНП надійшов рапорт начальника ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції Кваскова О.С. про відсутність на службі ст. ДОП СП ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 .
Відповідно до рапорту начальника відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області полковника поліції Кваскова О.С. вх. № 43.5/2630 від 26.04.2023 року майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, про що начальником сектору превенції ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_2 було складено рапорт, майор поліції ОСОБА_1 на службу з`явився 18.04.2023 року та пояснив свою відсутність тим, що був відсутній на робочому місці через погане самопочуття, проте виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого надати не зміг.
17.05.2023 року майор поліції ОСОБА_1 прибув до кабінету № 8 розташованого у відділення поліції № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області для надання письмових пояснень.
По суті поставлених запитань пояснив, що 17.04.2023 року він приступив до виконання своїх службових обов`язків. О 09:30 год 17.04.2023 року він повідомив начальнику СП ВП № З ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майору поліції ОСОБА_2 , що у зв`язку з сімейними обставинами має залишити робоче місце на дві години. О 11:00 год. безпосередній керівник майора поліції ОСОБА_1 повідомила, що необхідно з`явитися до відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, розташованого за адресою м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5, у зв`язку з стройовим оглядом особистого складу сектору превенції працівниками УВБ, проте по дорозі до ВП № 3 ДРУП його стан здоров`я значно погіршився та він направився за місцем. Після прибуття до свого дому він намагався викликати свого сімейного лікаря, проте він не відповідав на телефонні дзвінки, разом з тим він прийняв ліки та заснув. Опитаний зазначив, що батарея його телефону у той момент розрядилась. Майор поліції ОСОБА_1 прокинувся близько о 18:00 год. та одразу зателефонував начальнику сектора превенції майору поліції ОСОБА_2 з ціллю повідомити про те, що сталося. Крім цього, майор поліції ОСОБА_1 у поясненні додав, що до будь-яких медичних закладів не звертався, у тому числі до сімейного лікаря. 18.04.2023 року майор поліції ОСОБА_1 приступив до виконання своїх функціональних обов`язків та стан здоров`я значно покращився.
У ході службового розслідування були опитані начальниця сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_2 , оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП УГНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_10 , помічник чергового чергової частини відділення поліції №3 Дніпровського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_11 , дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_12 та дільничний офіцер поліції відділення поліції № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_13 .
22.05.2023 за вх. № 1728 надійшов лист Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області», у якому зазначено, що майор поліції ОСОБА_1 у 2023 році в лікарню Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» за медичною допомогою не звертався, крім цього амбулаторну картку в реєстратуру лікарні ДУ ТМО не повертав з 2021 року.
За аналізом довідки про наявність дисциплінарних стягнення встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 станом на 09.06.2023дисциплінарних стягнень не має.
Окрім цього, було встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 згідно з графіку добових чергувань до несення служби не залучався, було проаналізовано «Журнал реєстрації інструктажів» та встановлено, що 17.04.2023 майором поліції ОСОБА_1 цільовий або первинний інструктаж не проводився, жодної службової документації з метою реєстрації до канцелярії відділення поліції № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області не надавав, про що було складено довідку за підписом діловода ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_14 .
З урахуванням викладеного, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що майор поліції ОСОБА_1 свідомо, нехтуючи розпорядком дня поліцейських і вимогами щодо несення служби в посиленому варіанті, не вийшов 17.04.2023 на службу без поважних причин, у зв`язку з чим вчинив дисциплінарний проступок, який став можливим внаслідок особистої недисциплінованості.
06.07.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №1262к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 » (а.с. 132-134).
Згідно з пунктом 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 06.07.2023 №1262к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану», що виразилось у невиході на службу 17.04.2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, до старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управлінні поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 (0107956) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до власноручного підпису (а.с.131 зворотній бік) та відомості ознайомлення (а.с.134 зворотній бік) позивач ознайомлений з наказом від 06.07.2023 №1262к 17.07.2023.
17.07.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 474 о/с про звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0107956) старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управлінні поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 17.07.2023 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 06.07.2023 №1262к.
З вказаним наказом №474 о/с від 17.07.2023 позивач ознайомлений та отримав його 17.07.2023 (а.с.135).
Не погодившись зі звільненням та прийнятими наказами, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею,| яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII в редакції на час спірних правовідносин).
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
За змістом частини першої, четвертої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
За змістом статті 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини другої статті 18 цього Закону поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
З метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила №1179), за змістом пункту 1 розділу І яких ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Пунктом 1 розділу ІІ Правил № 1179 визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, в редакції на час спірних відносин).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України. Обмеження прав поліцейського не допускається, крім випадків, визначених законом (частина четверта, п`ята цієї статті Статуту).
Відповідно до частини шостої статті 1 Дисциплінарного статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право: на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників; на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань.
За змістом статті 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.
Відповідно до частини першої та другої статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом положень частини першої - третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина п`ята статті 13 Дисциплінарного статуту).
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Статуту).
Відповідно до частин третьої та четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час спірних правовідносин, розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа). Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів (частина третя статті 26 Дисциплінарного статуту).
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (частина перша статті 27 Статуту).
Частинами п`ятою та шостою статті 26 цього Статуту унормовано, що за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893, в редакції на час спірних відносин).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку №893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень розділу VI Порядку №893 висновок службового розслідування є підсумковим документом службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (частина друга статті 29 Статуту).
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду.
Отже, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення зі служби в поліції.
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування, яке проводиться з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №474 о/с від 17.07.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.07.2023 №1262к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 10.06.2023 та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 10.06.2023.
За вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території області воєнного стану», що виразилось у невиході на службу 17.04.2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вважає за необхідне наголосити, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.
Саме з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, проводиться службове розслідування, яке полягає у зборі, перевірки та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського та яке має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законодавства; ступінь вини поліцейського; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
При цьому, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає виключно у разі вчинення безпосередньо ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання саме ним службової дисципліни, і такі обставини щодо вчинення цією особою дисциплінарного проступку встановлюються у ході службового розслідування щодо особи порушника.
Однак, досліджені судом матеріали службового розслідування, висновки якого полягли в основу оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, не свідчать про доведеність відповідачем вини останнього у вчиненні дисциплінарного проступку, несумісного зі званням поліцейського, що унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського.
Висновком службового розслідування від 10.06.2023 в порушення положень пункту 4 розділу VI Порядку №893 не встановлено обставин, за яких скоєний дисциплінарний проступок, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку із цим; крім цього, висновок не містить обґрунтованих пояснень інших осіб, яким відомі обставини справи, ураховуючи той факт, що позивачем надавались пояснення та вказувались на факти, які потребували перевірки (зокрема: чи укладена позивачем з вказаним у поясненнях сімейним лікарем ОСОБА_15 декларація, чи звертався позивач 17.04.2023 до сімейного лікаря ОСОБА_15 , в тому числі засобами телефонного зв`язку), а також відсутні відомості, що характеризують особу старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 .
Крім того, за змістом пояснень безпосереднього керівника - начальника сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції І.Жалдак, відібраних в ході службового розслідування, виявлення відсутності на службі майора поліції ОСОБА_1 відбулось 17.04.2023 близько 11:00 год. під час стройового огляду особового складу дільничних офіцерів поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5, працівниками УВБ, її дозволу на залишення робочого місця позивач не отримував.
Поряд з цим, за змістом рапорту, складеного тим самим начальником сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції І.Жалдак від 17.04.2023 на ім`я начальника ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_16 , нею доповідалось, що 17.04.2023 року у період з 09.00 годині проведено стройовий огляд особового складу дільничних офіцерів поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5, однак старший дільничний офіцер поліції сектору превенції майор поліції ОСОБА_1 не прибув до ВП №3 ДРУП, за телефонною розмовою повідомив, що захворів та перебуватиме на лікарняному.
Отже, наявні невідповідності, які потребували перевірки, зокрема, чи приступив позивач на службу 17.04.2023 о 09:00, чи проводився 17.04.2023 о 09.00 стройовий огляд особового складу дільничних офіцерів поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5, та коли фактично було виявлено відсутність позивача на службі (о 09:00 17.04.2023 чи приблизно об 11:00 17.04.2023, коли перевірка проводилась УВБ), чи повідомляв позивач безпосереднього керівника про необхідність за сімейним обставинами відлучитись від виконання службових обов`язків, чи повідомляв безпосереднього керівника про стан здоров`я і коли саме, оскільки такі відомості з урахуванням фактичних обставин є необхідними для підтвердження або спростування порушень службової дисципліни, що виразилось у невиході на службу 17.04.2023 без поважних причин.
Більш того, за рапортом начальником сектору превенції ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції І.Жалдак від 17.04.2023, при перевірці звернення до лікарень у м. Дніпрі, старший дільничний офіцер поліції сектору превенції майор поліції ОСОБА_1 не звертався.
Отже, така перевірка вчинялась начальником сектору превенції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції І.Жалдак.
Відомості про попередню перевірку інформації про те, що ОСОБА_1 17.04.2023 за медичною допомогою до лікарень у м. Дніпрі не звертався, містяться і в рапорті начальника ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області О.Кваскова.
Однак, матеріали службового розслідування не містять таких даних.
Лист Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області» від 22.05.2023 №33/24-1728 про те, що ОСОБА_1 за медичною допомогою з приводу тимчасової непрацездатності не звертався в 2023 році, не засвідчує вчинення відповідачем дій щодо перевірки обставин звернення позивача 17.04.2023 до медичних установ, оскільки за змістом вказаного листа позивач амбулаторну карточку в реєстратуру ДУТМО не повертав з 2021 року та не є зареєстрованим.
Доказів надсилання запитів до інших медичних закладів з метою отримання відомостей щодо звернення позивача за медичною допомогою з урахуванням отриманої інформації від Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області» від 22.05.2023 №33/24-1728 відповідачем не надано.
За таких обставин, службове розслідування щодо позивача не можна вважати таким, що проведено при повному, об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок.
Зазначене є порушенням з боку відповідача Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а також Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.
Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
Службовим розслідуванням встановлені обставини, які не підтверджені та не перевірені належним чином, що засвідчує неповноту проведеної щодо позивача службової перевірки, без об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок.
Належних доказів висновкам дисциплінарної комісії про відсутність позивача на службі протягом усього робочого дня 17.04.2023 та без поважних причин відповідачем не надано, матеріали справи не містять.
З огляду на викладене, суд вважає, що відповідачем не доведено наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, про який йдеться у висновку службового розслідування.
Констатуючи про вчинення позивачем дисциплінарного проступку відповідачем конкретно не зазначено та не доведено відповідними доказами, які саме дії позивача кваліфіковано як такі, що унеможливлюють його подальше проходження служби в поліції.
Крім того, суд звертає увагу, що до позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, та вважає, що такий вид стягнення не є співмірним.
Як встановлено матеріалами справи та не заперечується відповідачем, у позивача станом на час прийняття оспорюваних наказів дисциплінарних стягнень не було.
За службовою характеристикою т.в.о. начальника ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, долученої відповідачем до відзиву, позивач за період служби зарекомендував себе позитивно, як кваліфікований та досвідчений співробітник, який сумлінно ставиться до виконання своїх службових обов`язків, успішно їх виконує. У службовій діяльності дотримується вимог законів, та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції та служби. Завдання, які стоять перед Національною поліцією на сучасному етапі розуміє правильно, здатний забезпечити їх якісне виконання. Не боїться брати на себе відповідальність, в екстремальних ситуаціях діє професійно, грамотно, рішуче. Уміє виділити в роботі головне та спрямувати зусилля на виконання поставленого завдання. Працелюбний та енергійний, результати роботи оцінює критично, уживає своєчасних заходів до усунення недоліків. Почуття відповідальності за доручену справу розвинене. У стройовому відношенні підтягнутий, морально стійкий. За характером урівноважений, стриманий. У спілкуванні з колегами та громадянами ввічливий, з повагою ставиться до оточуючих.
З огляду на викладені обставини у сукупності з наданими сторонами доказами, звільнення позивача зі служби в поліції у спірних правовідносинах відбулось не на підставі та не у спосіб, що передбачений чинним законодавством, тому наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.07.2023 №1262к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню.
Враховуючи, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.07.2023 №474 о/с прийнято з метою реалізації наказу від 06.07.2023 №1262к, він також підлягає скасуванню як протиправний.
Щодо вимог позивача про поновлення на посаді, суд зазначає наступне.
Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Законом України «Про Національну поліцію»№580-VII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.
За приписами частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Суд звертає увагу, що визнання протиправним та скасування акта індивідуальної дії (наказу про звільнення) має наслідком його недійсність з моменту прийняття. Тобто такий акт індивідуальної дії від моменту прийняття не породжує жодних правових наслідків, крім тих, що пов`язані з його скасуванням.
Таким чином, встановлення судом факту незаконного звільнення поліцейського і, як наслідок, поновлення його на службі, є нерозривними складовими одного процесу із захисту порушеного права, що співпадають у часі.
Відповідно до положень статті 241-1 Кодексу законів про працю України строки виникнення і припинення трудових прав та обов`язків обчислюються роками, місяцями, тижнями і днями. Коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк.
Таким чином, працівник вважатиметься звільненим з наступного дня після того дня, з якого починається строк звільнення.
Відповідно до пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 №58, днем звільнення вважається останній день роботи.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що поновлення на службі незаконно звільненого поліцейського повинно відбуватись з дня, наступного за днем звільнення.
Враховуючи, що день звільнення вважається останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області днем, наступним за днем звільнення, тобто з 18.07.2023, а не з 17.07.2023, як просить позивач.
Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Обчислення середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження проводиться відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі Порядок №100).
Відповідно до абзацу 4 пункту 2 Порядку №100 у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.
Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ. Ця норма є бланкетною та обумовлює існування спеціального нормативно-правового акту для унормування порядку (механізму) нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським.
Згідно пунктом 9 Розділу 1 Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.
Відповідно до абзацу 1 пункту 6 Розділу III Порядку №260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.
Зі змісту Порядку №260 грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.
Отже, при визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, необхідно застосовувати норми Порядку № 260, беручи до уваги кількість календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 815/6557/16, від 09 квітня 2020 року у справі № 540/426/19, від 26 квітня 2019 року і у справі №815/1829/17.
При цьому, розрахунок середньоденної заробітної плати повинен здійснюватися відповідно до Порядку №100 з урахуванням положень Порядку №260 в частині застосування при такому розрахунку саме календарних днів відповідного місяця.
Відповідно до пункту 5 Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Пунктом 8 Порядку №100 визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Згідно з наданої суду довідки ГУНП в Дніпропетровської області від 10.08.2023 №211 (а.с.69) грошове забезпечення позивача станом на день звільнення складало:
- посадовий оклад: травень 2023 року 2500,00 грн., червень 2023 року - 2500,00 грн.;
- оклад за спеціальним званням: травень 2023 року 2000,00 грн., червень 2023 року - 2000,00 грн.;
- надбавка за стаж служби в поліції: травень 2023 року 1800,00 грн., червень 2023 року 1800 грн.;
-надбавка за специфічні умови проходження служби: травень 2023 року 2835,00 грн., червень 2023 року 2835 грн.;
Суд зазначає, що період вимушеного прогулу позивача складає 120 днів та обраховується, починаючи з першого дня після звільнення - з 18.07.2023 по день прийняття рішення суду про поновлення позивача на роботі, тобто по 14.11.2023.
Враховуючи викладене, середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на його користь з відповідача, становить 112642,80грн. (938,69грн. х 120).
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 15 лютого 2019 у справі №826/6583/14, суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів. Крім того, справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, а суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.
Отже, стягненню підлягає сума середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без утримання податків та інших обов`язкових платежів.
Згідно із пунктами 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем не доведено правомірності своїх рішень у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України, суд зазначає, що позивач у справі, що розглядається, звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір останнім сплачено не було, а отже відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.07.2023 №1262к в частині щодо застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.07.2023 № 474о/с.
Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області з 18.07.2023.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області.
Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 18.07.2023 у сумі 112642,80грн. (сто дванадцять тисяч шістсот сорок дві гривні 80 копійок) із відрахуванням загальнообов`язкових податків та зборів.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова