Справа № 380/17449/23
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 листопада 2023 рокуСправа № 380/17449/23 пров. № А/857/20388/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Затолочного В.С., Мікули О.І.,

при секретарі судового засідання Юрченко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові заяву про відвід судді Качмара Володимира Ярославовича у справі за позовом ОСОБА_1 до Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії а стягнення моральної шкоди, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2023 року.

16.11.2023 в судовому засіданні ОСОБА_1 заявлено відвід головуючому судді по справі Качмару В.Я. (далі Заява). Вказаний відвід мотивований тим, що через відмову у наданні позивачу справи на ознайомлення останній обмежено право доступу до правосуддя.

Заслухавши суддю-доповідача та його пояснення щодо заявленого відводу, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні Заяви, з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді визначені статями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 40 КАС питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Слід звернути увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно, не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

За змістом частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки..

Згідно частини п`ятої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Необхідно зазначити, що мотивуючи Заяву про відвід головуючому судді заявник зазначає, що їй було відмовлено у наданні справи для ознайомлення.

Як видно з матеріалів справи, 31.10.2023 в суді апеляційної інстанції зареєстровано апеляційну скаргу ОСОБА_1 на оскаржувану ухвалу.

03.11.2023 судом апеляційної інстанції відкрито провадження у справі, витребувано матеріали справи із суду першої інстанції та призначено розгляд справи на 16.11.2023 об 11:30 год.

13.11.2023 ОСОБА_1 подала клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. Станом на 13.11.2023 в суді апеляційної інстанції були наявні лише матеріали апеляційної скарги на 14 арк., з якими заявник була ознайомлення, що про що свідчить її підпис в Журналі видачі справ для ознайомлення.

14.11.2023 в суді апеляційної інстанції зареєстровані матеріали оскаржуваної ухвали, згідно супровідним листом Львівського окружного адміністративного суду від 13.11.2023 №380/17449/23/54258/23.

16.11.2023 заявник об 11:00 год зателефонувавши до помічника головуючого судді по справі, звернулася з проханням надати матеріали справи для ознайомлення, що не видалося можливим, оскільки судове засідання з розгляду цих матеріалів призначено на 11:30 год і вказані матеріали справи перебували на вивчені в головуючого судді для підготовки до судового розгляду справи.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд приходить до висновку, що обставини наведені заявниками у Заяві не можуть свідчити про упередженість, не об`єктивність головуючого судді у розгляді вказаної справи, а тому не є підставою для задоволення Заяви.

Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в не об`єктивності та упередженості судді Качмара В.Я. судом не встановлено.

Враховуючи викладене, в задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись статтями 31, 36, 37, 39, 40, 310, 321, 325, 328 КАС суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Качмара Володимира Ярославовича відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді В. С. Затолочний
О. І. Мікула