Справа № 520/21174/23
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2023 р. №520/21174/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Бідонька А.В.;

за участю секретаря судового засідання Вишневської М.С.;

представника позивача, Крайз О.І.;

представника позивача, Кувакіної Н.В.;

представника відповідача, Садієва Н.А. огли;

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" (вул. Чернишевська, буд. 66,м. Харків,61002, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Товариство зобмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" , з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення, в якому просить суд:

1. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 1 від 28 квітня 2023 року винесене щодо ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПТАХОКОМПЛЕКС «НОВА» (Ідентифікаційний код 34328899).

В обґрунтування позову зазначено про відсутність підстав для притягнення ТОВ «ПК «НОВА» до відповідальності, оскільки граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів, за поставкою від 05 квітня 2023 року за контрактом № PKN-B/8554 від 21 грудня 2021 року такі строки ще не настали. Також вказано, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01 січня 2021 року є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України та відповідно нарахування пені у період з 01 січня 2021 року суперечить положенням абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Також позивач вважає, що порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті за контрактами відбулось не з вини ТОВ «ПК «НОВА», а у зв?язку з існуванням обставин непереборної сили, викликаними введенням воєнного стану на території України та порушенням своїх зобов?язань з боку покупця за контрактом.

Ухвалою суду від 23.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі.

Від Головного управління ДПС у Харківській області, надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував вказавши, що ТОВ «Птахокомплекс «НОВА» порушено п. 2 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», за зовнішньоекономічним Контрактом від 15.07.2021 № PKN-B/1219, який укладено з компанією LLC "BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 02.08.2021 № PKN-B/1356, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 21.12.2021 № PKN-B/8554, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща). Відповідач наголошував, що з частиною другою ст. 3 Закону №2473 питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду, регулюються виключно Законом України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», яким визначено, що у разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього закону, застосовують положення Закону №2473.

Також вказав, що відповідно до пункту 6 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» (зупинення нарахування пені у зв`язку з виникненням форс-мажорных обставин) також відсутні підстави для зупинення нарахування пені.

Наведені обставини, на думку відповідача, свідчать про правомірність оскаржуваного рішення та необґрунтованість позовних вимог.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали та просили суд його задовольнити з підстав викладених в ньому.

Представник відповідача в судовому засіданні в проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи, доводи позову, відзиву на нього, зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Головним управління ДПС у Харківській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Птахокомплекс «НОВА» (далі ТОВ «Птахокомплекс «НОВА») з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 15.07.2021 № PKN-B/1219, за період діяльності з 15.07.2021 по 28.02.2023 з метою контролю за дотриманням вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 02.08.2021 № PKN-B/1356за період з 02.08.2021 по 28.02.2023, з метою контролю за дотриманням вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 21.12.2021 № PKN-B/8554 за період з 21.12.2021 по 28.02.2023, за результатом якої складено акт від 30.03.2023 № 7350/20-40-07-01-03/34328899 (т. 1 а.с. 45-57).

Під час проведення документальної перевірки було використано інформацію Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.12.2022.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Птахокомплекс «НОВА» частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», за зовнішньоекономічним Контрактом від 15.07.2021 № PKN-B/1219, який укладено з компанією LLC "BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 02.08.2021 № PKN-B/1356, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 21.12.2021 № PKN-B/8554, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща).

Не погодившись із висновками акту перевірки, позивач подав заперечення в якому вказав, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01 січня 2021 року є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України та відповідно нарахування пені у період з 01 січня 2021 року суперечить положенням абзацу 11 пушту 52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України. Також зазначив, що несвоєчасна виплата коштів на рахунок резидента України - ТОВ «ПК «НОВА» за операцією з експорту товару спричинена порушенням строку виконання своїх зобов`язань з боку контрагента-нерезидента ТОВ «BERNARDGROUP», спричинене впливом обставин непереборної сили на покупців ТОВ «BERNARDGROUP». Також повідомлено, що здійснюються заходи для отримання сертифіката торгово-промислової палати щодо засвідчення форс-мажорних обставин за контрактом (т. 1 а.с.58-59).

На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення № 1 від 28 квітня 2023 року, яким ТОВ «Птахокомплекс «Нова» застосовано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності та за невиконання зобов`язань та за порушення вимог валютного законодавства на з суму 1137301,24 грн. (т. 1 а.с. 56-57).

Не погодившись із вищевказаними податковими повідомленнями-рішеннями позивач скористався правом адміністративного оскарження, звернувся із Скаргою до Державної податкової служби України.

За результатами розгляду скрги рішенням ДПСУ №18797/6/99-00-06-01-02-06 від 17.07.2023р. ППР були залишені без змін, а скаргу без задоволення (т. 1 а.с. 75-81).

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює ПК України.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст.14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно із пп.14.1.265 п.14.1 ст.14 ПК України, штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з пп. 14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Спірні правовідносини врегульовані Законом № 2473, Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5 (далі Положення) та Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7 (далі Інструкція). Статтею 13 Закону № 2473, визначено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти належать зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Відповідно до приписів підпункту 1 пункту 7 Інструкції, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України належать митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), -за операціями з експорту товарів. Банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (уключаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності) (пункт 8 Інструкції).

Згідно з підпунктом 2 пункту 9 Інструкції, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Частиною третьою статті 3 Закону № 2473, визначено, що у разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовують положення цього Закону.

Частиною п`ятою статті 13 Закону № 2473, передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 % суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару). Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що порушення резидентом строків розрахунків тягне нарахування пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів.

Так, перевіркою встановлено порушення ТОВ «Птахокомплекс «НОВА» частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», за зовнішньоекономічним Контрактом від 15.07.2021 № PKN-B/1219, який укладено з компанією LLC "BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 02.08.2021 № PKN-B/1356, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща), за зовнішньоекономічним Контрактом від 21.12.2021 № PKN-B/8554, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща).

Щодо Контракту від 15.07.2021 № PKNB/1219, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща), за період з 15.07.2021 по 28.02.2023 встановлено наступне (т. 1 а.с. 101-102).

Згідно умов Контракту Виконавець зобов`язується поставити товар - олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна. Загальна сума Контракту складає 436600,00 доларів США.

Умови поставки: СРТ ТОВ МП «ТерміналУкрхарчозбутсировина», Миколаївська область, Вітовський район, с. Галіцинове, Україна, згідно з Інкотермс - 2010.

Умови оплати: покупець здійснює 100%- ву оплату вивантаженої партії товару, шляхом банківського переказу, протягом 30-(тридцяти) календарних днів з дати інвойсу та митної декларації.

ТОВ «ПК «НОВА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 15.07.2021 № PKN-B/1219, на адресу компанії LLC "BERNARDGROUP" відвантажено товар (олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна) на загальну суму 437224,22 USD (еквівалент 11496067,58 грн), що підтверджується митною декларацією від 02.11.2021 № UA504060/2021/000779 (т.1 с. 103-104).

Граничний строк надходження валютної виручки - 01.11.2022. Виручка за відвантажений товар по Контракту від 15.07.2021 № PKN-B/1219 не надходила, чим порушено строки розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції».

Станом на 28.02.2023 по Контракту від 15.07.2021 № PKN-B/1219 дебіторська заборгованість складала 437224,22 доларів США (екв. 13 659 708,12 грн), що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «ПК «НОВА».

Щодо Контракту від 02.08.2021 № PKNB/1356, який укладено з компанією LLC" BERNARDGROUP" (Польща), за період з 02.08.2021 по 28.02.2023 встановлено наступне (т. 1 а.с. 93-94).

Згідно умов вищевказаного Контракту Виконавець зобов`язується поставити товар - олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна. Загальна сума Контракту складає 480000,00 доларів США.

Умови поставки: СРТ ТОВ МП «ТерміналУкрхарчозбутсировина», Миколаївська область, Вітовський район, с. Галіцинове, Україна, згідно з Інкотермс - 2010.

Умови оплати: покупець здійснює 100%- ву оплату вивантаженої партії товару, шляхом банківського переказу, протягом 30-(тридцяти) календарних днів з дати інвойсу та митної декларації.

ТОВ «ПК «НОВА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 02.08.2021 № PKN-B/1356, на адресу компанії LLC "BERNARDGROUP" відвантажено товар (олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна) на загальну суму 506685,60 USD (еквівалент 13322436,49 грн), що підтверджується митною декларацією від 02.11.2021 № UA504060/2021/000780 (т. 1 а.с. 95-96).

Граничний строк надходження валютної виручки - 01.11.2022. Виручка за відвантажений товар по Контракту від 02.08.2021 № PKN-B/1356 надійшла на рахунок позивача 17.02.2022 в сумі 250685,60USD (еквівалент 7042836,45 грн).

Грошові кошти в сумі 250685,60USD (еквівалент - 7042836,45 грн) надійшли без порушення строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції».

Залишок виручки у сумі 256000,00 дол. США за відвантажений товар по Контракту від 02.08.2021 № PKN-B/1356 не надходила, чим порушено строки розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції».

Станом на 28.02.2023 по Контракту від 02.08.2021 № PKN-B/1356 дебіторська заборгованість складає 256000,00 доларів США (еквівалент 11690531,1 грн) що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «ПК «НОВА».

Щодо Контракту від 21.12.2021 № PKNB/8554, який укладено з компанією " LLC "BERNARDGROUP" (Польща), за період з 21.12.2021 по 28.02.2023 встановлено наступне (т. 1 а.с. 83-84).

Згідно умов вищевказаного Контракту Виконавець зобов`язується поставити товар - олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна. Загальна сума Контракту складає 10 020 000,00 гривен.

Умови поставки: СРТ Ізмаїл, згідно з Інкотермс - 2010.

Умови оплати: покупець здійснює 100% оплату вивантаженої партії товару, шляхом банківського переказу, протягом 30-(тридцяти) календарних днів з дати інвойсу та митної декларації.

ТОВ «ПК «НОВА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 21.12.2021 № PKN-B/8554, на адресу компанії відвантажено товар (олія соняшникова сира нерафінована, з насіння соняшника, країна походження Україна) на загальну суму 10647920,00 грн., що підтверджується митною декларацією від 16.05.2022 № UA500370/2022/001363 (т. 1 а.с. 86).

Граничний строк надходження валютної виручки - 11.11.2022.

Виручка за відвантажений товар по Контракту від 21.12.2021 № PKN-B/8554 надійшла на рахунок позвача: - 17.10.2022 в сумі 1179500,00 грн.; -19.10.2022 в сумі 1181300,00 грн.; -20.10.2022 в сумі 1183200,00 грн.

Грошові кошти в сумі 3544000,00 грн надійшли без порушення строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції».

Станом на 28.02.2023 по Контракту від 21.12.2021 № PKN-B/8554 дебіторська заборгованість складала 7 103 920,00 гривен, що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «ПК «НОВА».

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що оскільки відповідно до п. 21 розділу II Постанови Правління Національного банку України «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» № 5 від 02 січня 2019 року граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів, тому за поставкою від 05 квітня 2023 року за контрактом № PKN-B/8554 від 21 грудня 2021 року такі строки ще не настали, а тому відсутнє порушення в цій частині.

Позивач наголошує на тому, що положення пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» № 18 від 24 лютого 2022 року, яким встановлено граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів у 180 календарних днів та які застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року не можуть бути застосовані у даному випадку, оскільки існують дві норми, закріплені актами одного і того самого органу та мають однакову юридичну силу, що встановлюють різні строки, а тому має бути застосована норма, яка є більш прийнятною для платника податку.

Перевіряючи обґрунтованість вказаних доводів позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України постановою № 5 від 02.01.2019 року, затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі-Положення № 5).

Згідно із пунктом 21 розділу II Положення № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до статей 6, 7, 15, 25, 44, 56 Закону України "Про Національний банк України", статей 12, 13 Закону України "Про валюту і валютні операції", з метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України постановою від 02.01.2019 року № 7, затвердив "Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів" (далі-Інструкція № 7).

Пунктом 2 Інструкції № 7 встановлено, що вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.

Згідно із підпунктом 4 пункту 2 Інструкції № 7, день виникнення порушення-перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків.

Відлік установлених Нацбанком граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів банк розпочинає з дати оформлення митних декларацій типу ЕК-10 "Експорт", ЕК-11 "Реекспорт" на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів (пункт 7 розділу ІІ Інструкції № 7).

Відповідно до ч.3 ст.13 Закону №2473-VIII встановлено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", (далі Постанова № 18), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Із змісту наведених правових норм, слідує, що Національний банк України, використовуючи своє право, передбачено Законом № 2473-VIII, відповідно до пункту 21 розділу II Положення № 5, встановив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які становлять 365 календарних днів та обраховуються із дати проведення експортної/імпортної операції.

Разом із тим, Національний банк України у разі виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такий захід захисту- встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, а саме: в період запровадження воєнного стану, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів згідно із пунктом 14-2 Постанови № 18 становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Таким чином, до спірних правовідносин підлягає застосуванню п.14.2. Постанови №18, яким визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року, а тому доводи позивача в цій частині суд вважає необґрунтованими.

Посилання позивача на практику Верховного Суду суд не приймає до уваги, оскільки обставини у даній справі є відмінними від тих, що склалися у справах на які посилається позивач, зокрема предметом розгляду справи № 380/671/20 від 10.02.2021 було оскарження карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, тоді як в рамках даної справи розглядається питання скасування податкового повідомлення рішення, яким встановлено порушення Закону України «Про валюту і валютні операції».

Разом із тим, обґрунтовуючи незгоду із оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, позивач також посилається на те, що контролюючим органом безпідставно нараховано пеню під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а також не враховано принципу, закріпленого в ПК України щодо індивідуальної відповідальності платника податків, проте, у даному випадку, порушення строків розрахунків відбулось не з вини позивача, а через дії/бездіяльність контрагента-нерезидента. Позивач наголошує на тому, що пеня до позивача була застосована (нарахована), за період дії карантину, а тому підлягає скасуванню і списанню.

Перевіряючи обґрунтованість вказаних доводів позивача, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах другому дев`ятому цього пункту.

Протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Суд зазначає, що Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX, в редакції від 01.01.2021, підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: « 14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи». Відповідно до норм п. п. 54.3.3. п. 54.3. статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення,у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.

З наведеного слідує, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України, з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту14.1.162 пункту 14.1. ст. 14 ПК України, та, відповідно, нарахування пені у період з 01.01.2021 суперечить положенням абз. 11 п. 52-1 підрозділу «Перехідні положення» ПК України.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку, що податковий орган неправомірно нарахував позивачу пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Доводи податкового органу про те, що на пеню, нараховану відповідно до Закону України Про валюту і валютні операції не поширюються положення п. 52-1 підрозділу 10 розділу Перехідні положення ПК України, суд вважає помилковими з вищезазначених підстав.

Крім того, слід врахувати, що ТОВ «Птахокомплекс «Нова» неодноразово, при наданні відповіді на запити податкового органу, під час перевірки, розгляді заперечення та проведенні процедури адміністративного оскарження, наголошувало про існування форс-мажорних обставин, що стали підставою, для зупинення виконання зобов?язань за контрактом.

Судом встановлено, що ТОВ «BERNARDGROUP» повідомило ТОВ «ПК «НОВА» про неможливість своєчасного виконання грошових зобов`язань покупця за Контрактами у зв`язку з затриманням оплат з боку контрагентів покупця через воєнний стан в Україні.

На підтвердження неможливості контрагентів ТОВ «BERNARDGROUP» своєчасно розрахуватися з останнім, надано Сертифікати Одеської регіональної Торгово-промислової палати № 5100-22-1794 (вих, № 2003-14/207 від 16 грудня 2022 року) та № 5100-22-1798 (вих. № 2003-14/208 від 16 грудня 2022 року), якими засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану в Україні, заборона уповноваженим установам здійснювати торгівлю валютними цінностями (включаючи операції за дорученням клієнтів) та здійснювати транскордонний переказ валютних цінностей з України/переказ коштів на кореспондентські рахунки банків-нерезидентів у гривнях/іноземній валюті, відкриті в банках-нерезидентах, включаючи перекази, що здійснюються за дорученням клієнтів, крім випадків здійснення імпортних операцій резидентів з купівлі товарів критичного імпорту за переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України (т. 1 а.с. 108-113).

Вищезазначеними Сертифікатами Одеської регіональної Торгово-промислової палати засвідчено, що у зв?язку з існуванням форс-мажорних обставин Товариство з обмеженою відповідальністю ТД «БЕЛТРАНС» (код 43748284) не могло виконати свого зобов?язання щодо оплати за товар в асортименті на валютний рахунок Продавця - «BERNARDGROUP» SP. Z 0. О. (Польща), згідно інвойсам (рахунків-фактур) до кожної поставки, валюта платежу евро (EUR), у термін до 01 травня 2022 року за контрактами № BG-B/2202P від 22.02.2021 року та № BG-B/3105 від 31 травня 2021 року.

Таким чином, несвоєчасна виплата коштів на рахунок резидента України - ТОВ «ПК «НОВА» за операцією з експорту товару спричинена порушенням строку виконання своїх зобов`язань з боку контрагента-нерезидента ТОВ «BERNARDGROUP», спричинене впливом обставин непереборної сили на покупців ТОВ «BERNARDGROUP».

Додатково, позивач просив контролюючий орган врахувати, що відповідно до норм ст.13 Закону України «Про валюту і валютні цінності», у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Вказані вище пояснення позивача у акті перевірки не відображені, а тому, обставини акта перевірки є неповними і не могли бути підставами для прийняття податкового повідомлення-рішення.

Також, під час розгляду у суді позивачем до матеріалів справи було долучено сертифікати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) щодо обов?язків з зарахування грошових коштів на рахунок у строки, встановлені Національним банком України за контрактами №PKN-B/1219 від 15 липня 2021 року, № PKN-B/1356 від 02 серпня 2021 року, № PKN-B/8554 від 21 грудня 2021 року (т. 1 а.с. 238-243).

Сертифікатами від 18.09.2023 р. №2300-23-3907, №2300-23-3908, №2300-23-3914 Запорізької Торгово-промислової палати засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), які унеможливили виконання в зазначений термін: військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану (обмеження, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, заборони, ведені Правлінням Національного банку України).

Доводи відповідача про неможливість врахування судом вказаних сертифікатів, з підстав того, що вони не були долучені позивачем під час проведення перевірки, суд відхиляє оскільки суд не може обмежити право платника довести у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, поданням виключно тих доказів, що надавались ним під час проведення податкової перевірки. Право надавати заперечення щодо висновків органу державної фіскальної служби та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.12.2022 року у справі №200/6156/20-а.

Також, підлягає врахуванню й те, що товариство позивача не припустилось порушення строків розрахунків за контрактами №PKN-B/1219 від 15 липня 2021 року, № PKN-B/1356 від 02 серпня 2021 року, № PKN-B/8554 від 21 грудня 2021 року, а порушення таких строків допустило ТОВ «BERNARDGROUP», тобто нерезидент, при цьому, нормами ПК України встановлені умови притягнення платника податків до відповідальності.

Згідно із п.109.1 ст.109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 112 ПК України, встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи

Згідно із п. 112.1 ст.112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 112.2 ст.112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Пунктом 112.7 статті 112 ПК України, визначено, якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

З огляду на викладене, події, які відбулись з вини контрагента та які призвели до порушення граничних строків проведення розрахунків, на переконання суду, виключають юридичну відповідальність ТОВ «Птахокомплекс «Нова» за ст.112 ПК України.

Такий підхід відповідає принципу індивідуальної податкової відповідальності, який неодноразово наголошувався Верховним Судом та Європейським судом з прав людини. Вищенаведений висновок Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово підтвердив у рішеннях по справах «Булвес АД проти Болгарії», «Бізнес Сепорт Сентре проти Болгарії», «Сєрков проти України», «Інтерсплав проти України» та ін.

За таких обставин, суд вважає, що відповідачем було неправомірно нараховано ТОВ «Птахокомплекс «Нова» пеню у сумі 11373017,24 грн.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення № 1 від 28 квітня 2023 року прийняте відповідачем необґрунтовано, без урахування всіх обставин, які мали значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрать здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 291, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" (вул. Чернишевська, буд. 66,м. Харків,61002, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про скасування податкового повідомлення-рішення- задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення винесене Головним управлінням ДПС у Харківській області № 1 від 28 квітня 2023 року щодо застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" () штрафних санкцій.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" (вул. Чернишевська, буд. 66,м. Харків,61002, ) сплачений судовий збір у сумі 24156,00 (двадцять чотири тисячі сто пятдесят шість гривень 00 копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення складено та підписано 16 листопада 2023 року.

Суддя Бідонько А.В.