Справа № 520/2123/22
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 листопада 2023 року

м. Київ

справа №520/2123/22

адміністративне провадження №К/990/34430/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Стеценка С.Г.,

суддів: Рибачука А.І., Бучик А.Ю.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/2123/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТ ЕНЕРДЖІ СИСТЕМС" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

13.10.2023 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/2123/22.

Ухвалою Верховного Суду від 25 жовтня 2023 року касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 - залишено без руху.

Надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання касаційної скарги у новій редакції з доданням копії уточненої касаційної скарги, в якій скаржнику необхідно було уточнити вимоги до суду касаційної інстанції щодо рішень судів попередніх інстанцій. Як зазначено в ухвалі Верховного Суду від 25.10.2023, в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня інформація щодо ухвалення Шостим апеляційним адміністративним судом будь - якого рішення у справі № 520/2123/22.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 25.10.2023 Головне управління Державної податкової служби у місті Києві подало уточнену касаційну скаргу, з якої вбачається, що з касаційною скаргою відповідач звертається на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023.

За приписами частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

До касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Натомість, у касаційній скарзі відповідач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору.

За приписами частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Водночас клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору не обґрунтоване та не підтверджене будь-якими доказами, з огляду на що відсутня можливість оцінити майновий стан скаржника та визначити підстави, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити йому сплату судового збору.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

При визначенні розміру судового збору Суд зазначає, що позивач звернувся до суду у 2022 році і заявив одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року - 2481, 00 грн.

Отже, ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогу немайнового характеру становила 2 481,00 грн.

Відповідно до п.п. 3 пункту 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Тому скаржнику під час звернення до суду касаційної інстанції необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 962,00 грн (2481, 00 грн х 200%).

Отже, для того, щоб Верховний Суд мав можливість вирішити питання щодо прийнятності касаційної скарги, скаржник має сплатити судовий збір у розмірі 4 962, 00 грн.

Для усунення вказаного недоліку касаційної скарги скаржнику необхідно доплатити судовий збір за такими реквізитами: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA 0026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу «Судовий збір (Верховний Суд, 055)» Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

У касаційній скарзі скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За правилами частини четвертої статті 332 КАС України розгляд заяви особи про поновлення строку на касаційне оскарження здійснюється колегією суддів суду касаційної інстанції, склад якої визначений у порядку, встановленому статтею 31 КАС України.

Відповідно до частин першої та другої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Частина третя статті 329 КАС України визначає, що строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Перевіривши доводи поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, наведені у клопотанні про поновлення строку, колегія суддів вважає, що клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку не містить належного обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, відомостей, наявних в Єдиному державному реєстрі судових рішень та в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» постанова Другого апеляційного адміністративного суду ухвалена 29.05.2023.

Вперше заявник звернувся з касаційною скаргою 09.06.2023 (в межах тридцятиденного строку з дати ухвалення постанови).

Ухвалою Верховного Суду від 26.06.2023 касаційну скаргу повернуто заявнику через неусунення її недоліку. Відповідно до даних реєстраційної картки поштового повідомлення вказану ухвалу заявник отримав 30.06.2023.

09.08.2023 Головне управління ДПС у місті Києві вдруге звернулось з касаційною скаргою. Касаційна скарга надійшла до Верховного Суду 15.08.2023.

Ухвалою Верховного Суду від 28.08.2023 касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/2123/22 - залишено без руху. Надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, протягом якого скаржнику необхідно було уточнити вимоги до суду касаційної інстанції щодо рішень судів попередніх інстанцій, які ним оскаржуються у цій справі, шляхом подання касаційної скарги у новій редакції з доданням копії уточненої касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Копію ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху доставлено до електронного кабінету скаржника 29.08.2023 21:02.

Ухвалою Верховного Суду від 04.10.2023 касаційну скаргу відповідача повернуто, оскільки на момент постановлення цієї ухвали скаржник не усунув недоліки касаційної скарги. Відповідно до даних реєстраційної картки поштового повідомлення вказану ухвалу заявник отримав 11.10.2023.

Головне управління ДПС у місті Києві втретє звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження заявник зазначає, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до Верховного Суду.

Проаналізувавши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів приходить до висновку, що заявником не наведено переконливих обґрунтувань щодо поважності пропуску строку касаційного оскарження та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили звернутися до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, виконавши процесуальний обов`язок щодо належного оформлення касаційної скарги вперше та вдруге. Крім того, заявником не обґрунтовано, чим викликані зволікання із повторними зверненнями до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою.

Та обставина, що повернення касаційної скарги не позбавляє повторного звернення до суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої касаційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у Суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Суд звертає увагу заявника, що повернення раніше поданої касаційної скарги не означає можливість повторного звернення до суду касаційної інстанції у будь-який час після такого повернення, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки у такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями Кодексу адміністративного судочинства України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, наведені відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними.

Відповідно до частини третьої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України, касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на касаційне оскарження і підстави, вказані у заяві про поновлення строку, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу для належного обґрунтування поважності причини пропуску строку на касаційне оскарження з урахуванням мотивів, викладених в даній ухвалі.

Згідно з частиною третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Одночасно з цим, відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 248, 329, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню Державної податкової служби у місті Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги.

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/2123/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТ ЕНЕРДЖІ СИСТЕМС" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити скаржнику строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору та навести інші обґрунтовані підстави пропуску строку на касаційне оскарження.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині сплати судового касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

Надіслати скаржнику копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

С.Г. Стеценко

А.І. Рибачук

А.Ю. Бучик ,

Судді Верховного Суду