Справа № 520/26671/23
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2023 р. Справа № 520/26671/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився., -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Головне управління Національної поліції в Харківській області, з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області (40108599) вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 2761,72 грн.

На виконання вимог ч. 3 ст. 171 КАС України судом було направлено запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Харківській області (м. Харків, пр. Правди, буд. 5) про надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 .

10.11.2023 до канцелярії суду надійшла відповідь на вказаний запит з зазначенням відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 .

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно ч.1 ст. 26 КАС України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до абз. 4, 5 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік;

- місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини.

Довідка про реєстрацію місця проживання - документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи (абз. 8 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні").

В позовній заяві представником позивача зазначено адресу перебування/проживання відповідача як: АДРЕСА_1 . Відповідно на вказану адресу направлено позовну заяву з доданими до неї документами.

На виконання вимог ч. 3 ст. 171 КАС України судом було надіслано на електронну адресу відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Харківській області судовий запит про надання відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача.

10.11.2023 року відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Харківській області надіслано відповідь на запит, в якій зазначено, що гр. ОСОБА_1 з 16.04.2004 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Доказів проживання/перебування відповідача за адресою, вказаною у позові, позивачем не надано.

За таких підстав, позивачу необхідно надати до суду належні докази надсилання копії позовної заяви та доданих до неї документів на вірну адресу реєстрації / перебування відповідача, визначену відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Харківській області.

Щодо строку звернення до суду, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовом представником Головного управління Національної поліції в Харківській області надано до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, в якій заявник посилається на запровадження воєнного стану по всій території України з 24.02.2022 року та відсутністю можливості звернутися до суду з даною позовною заявою. При цьому, свої вимоги заявник мотивує тим, що КАС України в редакції Закону України від 15 грудня 2017 року № 2147-VІІІ чітко зазначав, що суб`єкт владних повноважень може звернутися до суду із вимогою про стягнення грошових коштів протягом 3 місяців після закінчення місячного строку, який надавався особі для можливого оскарження рішення суб`єкта владних повноважень. В подальшому, Законом України від 07 грудня 2017 року № 2234-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів», який в частині змін до документу 2747-ІV (КАС України) набрав чинності 07 січня 2018 року, внесені зміни до пункту 8 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства. Вказаним Законом у пункті 8 слова "частиною п`ятою" замінено словами "частиною другою". А тому, після внесення змін до пункту 8 частини 4 статті 169 КАС України, суб`єкт владних повноважень має право звернутися до адміністративного суду про стягнення грошових коштів протягом 3 місяців після закінчення шестимісячного строку. Таким чином, на думку заявника, законодавець передбачив можливість особи після звільнення звернутися до суду із позовом щодо проходження, звільнення зі служби протягом 6 місяців (подавши відповідну заяву про визнання поважними пропущення місячного строку та поновлення строку на звернення). І тільки після закінчення максимально можливого строку на звернення до адміністративного суду у шість місяців у суб`єкта владних повноважень виникає право звернутися до суду, яке він може реалізувати протягом 3 місяців. При цьому, заявник посилається на правову позицію, висловлену Верховним Судом у постановах від 26.02.2019 у справі №826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі №420/9673/20.

Вирішуючи подану позивачем заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Положеннями частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно пункту 8 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що наказом ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 № 288 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію України», у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

До суду позивач звернувся 25.09.2023 року через систему "Електронний суд", зареєстровано судом 25.09.2023 р., тобто з пропуском як місячного, так і тримісячного строку звернення до суду.

Суд наголошує на тому, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, пов`язані з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби, тобто вони охоплюють правовідносини, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до моменту її звільнення із займаної посади.

Водночас, питання щодо стягнення вартості предметів однострою особистого користування, не відносяться до спорів, які виникли з підстав проходження публічної служби, відповідно, до них мають застосовуватись приписи абзацу 2 частини другої статті 122 КАС України.

З огляду на вказане, до спірних правовідносин застосовується тримісячний строк, встановлений для звернення до суду суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом.

Як вже зазначалося вище, відповідача звільнено зі служби в поліції наказом ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 № 288 о/с, а до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 25.09.2023 року через систему "Електронний суд", зареєстровано судом 25.09.2023 р., тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України.

Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного суду від 07.09.2023 року у справі №520/2134/23.

Суд звертає увагу, що за змістом ч.1 ст.122 і ч.1 ст.123 КАС України пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за умови поважності причини пропуску та відсутності ознаки присікальності (преклюзивності).

У силу правового висновку постанови Верховного Суду від 21.04.2021 р. у справі №640/25046/19 «Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежить від волевиявлення сторони і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.».

Отже, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Викладені у заяві про поновлення пропущеного строку на звернення до суду причини, а саме: 1) бойові дії на території міста Харкова у період 24.02.2022 р. - березень 2022 р.; 2) зруйнування адміністративної будівлі ГУ НП в Харківській області 02.03.2022 р. унаслідок ракетного обстрілу; 3) простій значної кількості цивільних працівників ГУ НП в Харківській області; 4) залучення спеціалістів юридичного підрозділу ГУ НП в Харківській області до виконання іншої роботи; 5) неможливості направлення копій позовних заяв на території, що знаходились під окупацією, не висвітлюють питань функціонування позивача, ГУ НП в Харківській області протягом періоду з жовтня 2022 р. (з моменту деокупації Куп`янського району Харківської області) до дати подачі позову (26.09.2023 р.).

Водночас, жодних обґрунтувань поважності причин пропуску строку, які не дозволяли позивачу подати позовну заяву у встановлений законом строк без невиправданих зволікань, заявником не зазначено.

Щодо посилання заявника на висновки Верховного Суду, висловлені в постановах від 26.02.2019 у справі №826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі №420/9673/20, суд зазначає, що вказані постанови прийняті щодо інших правовідносин.

Так, у справах №826/14908/18 та № 420/9673/20 спірні правовідносини виникли щодо стягнення грошових коштів на підставі рішення суб`єкта владних повноважень та не стосуються правовідносини щодо проходження або звільнення з публічної служби.

Отже, належних обґрунтувань поважності причин пропуску строку, які не дозволяли позивачу подати позовну заяву у встановлений законом строк без невиправданих зволікань, до суду не надано, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без руху для обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду з наведенням інших поважних причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження.

Відповідно до положень частини 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. 161 КАС України, а саме надати до суду:

1) надати до суду належні докази надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів на вірну адресу реєстрації / перебування відповідача - гр. ОСОБА_1 , визначену відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Харківській області або ж письмове підтвердження відповідача (розписку, штамп про отримання, тощо) про отримання позовної заяви та доданих до неї документів у відповідності до вимог ч.2 ст. 161 КАС України;

2) заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Суд зазначає, що згідно положень ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився. - залишити без руху.

Надати позивачу термін - не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Шевченко