Справа № 260/2727/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 листопада 2023 рокум. Ужгород№ 260/2727/23

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - Заїць П.К.,

відповідача: Бюро економічної безпеки України, представники - Лашкун А.І., Божинський В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Бюро економічної безпеки України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошено вступну та резолютивну частини. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 16 листопада 2023 року.

В січні 2023р. на підставі доповідної записки від 04.01.2023р. було видано Наказ Бюро економічної безпеки України № 44-к, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно держаного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» в Бюро економічної безпеки України.

А 02.03.2023р. було видано Наказ № 173-К., яким:

1.Накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби на ОСОБА_2 , керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (порушення Присяги державного службовця), а саме за відсутність контролю та невжиття керівником державної служби заходів спрямованих на запобігання корупції, що призвело до вчинення посадовою особою ТУ, можливих протиправних дій із корупційною складовою, які підірвали авторитет державного органу.

2. Звільнити ОСОБА_1 з посади керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області, у зв`язку із вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Днем звільнення вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність.

В якості підстави про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 в наказі зазначено подання дисциплінарної комісії за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області від 21 лютого 2023 року № 9.11/11.3/149-23.

Не погоджуючись з наведеним, після отримання даного наказу позивач звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Бюро економічної безпеки України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі.

Та просив (а.с. 13 т.1):

1. Визнати дії Відповідача з видачі Наказу Бюро економічної безпеки України Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 від 02 березня 2023 р. № 173-К., підписаного директором Вадимом Мельником, протиправними;

2. Скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 від 02 березня 2023 р. № 173-К., підписаний директором ОСОБА_3 , як незаконний з часу його видання.

3. Поновити на посаді державної служби - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області.

4. Всі судові витрати, понесені Позивачем покласти та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача на користь Позивача.

24 квітня 2023р. Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 24 травня 2023р.

Оскільки Бюро економічної безпеки України 08.05.2023 р. видало новий Наказ Про звільнення ОСОБА_1 № 332-К, яким позивача 09.05.2023р. також звільнено з займаної посади з інших підстав тому 10 травня 2023р. представником позивача з посиланням на ст. 47 КАС України подано заяву про збільшення розміру позовних вимог (а.с. 191 т1), де зазначено, що оскільки попередній наказ про звільнення є чинним то відбувається додаткове порушення відповідачем норм чинного законодавства та прав позивача.

Позовні вимоги на травень 2023р. викладені в заяві в такому обсязі (а.с. 192 т1):

1. Визнати дії Відповідача з видачі Наказу Бюро економічної безпеки України Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 від 02 березня 2023 р. № 173-К протиправними.

2. Скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 від 02 березня 2023 р. № 173-К, як незаконний з часу його видання.

3. Визнати дії Відповідача з видачі Наказу Бюро економічної безпеки України Про звільнення ОСОБА_1 від 08 травня 2023 р. № 332-К

4. Скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України Про звільнення ОСОБА_1 від 08 травня 2023 р. № 332-К, як незаконний з часу його видання.

5. Поновити ОСОБА_2 на посаді державної служби - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області.

6. Всі судові витрати, понесені Позивачем покласти та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача на користь Позивача.

До матеріалів справи додатково додано копії Наказу Бюро економічної безпеки України Про звільнення ОСОБА_1 від 08 травня 2023 р. № 332-К та Листка непрацездатності Серія АЛГ №507925 від 08 травня 2023 р.,

В подальшому основні позовні вимоги було доповнено похідною позовною вимогою стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В судовому засіданні представник позивача наголосив, що обидва накази якими вирішено звільнити позивача є незаконними та протиправними по суті, а до фактів викладених в службовій записці позивач, жодного відношення не має, зокрема до того, що 03.01.2023 р. співробітниками Служби безпеки України спільно з Київською міською прокуратурою, в рамках кримінального провадження №0000615 від 06.12.2022 p., за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за результатами проведення невідкладних слідчих (розшукових) дій, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 6000 доларів США, за не притягнення до відповідальності під час переміщення через митний кордон України та реалізацію електронних сигарет, без сплати акцизного податку, затримано старшого детектива відділу детективів територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_4 .

Крім того твердження, що керівником ТУ БЕБ у Закарпатській області не забезпечено контроль за дотриманням Правил та роботою підпорядкованого відділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області, є також не вірним по суті оскільки ним як керівником вжиті всі заходи щодо дотримання обмежень та заборон, передбачених антикорупційним законодавством в т.ч. не допущення будь-яких проявів корупції та пов`язаних з корупцією дій, що підтвержено документально та про що повідомлено відповідача.

Окремо зазначив, що колективна відповідальність за кримінально карані вчинки скоєні особою самостійно законодавством не передбачена.

З огляду на численні порушення чинного законодавства при прийнятті наказів про звільнення просив врахувати судову практику з аналогічних питань, відновити порушені права позивача шляхом визнання протиправними дій з видачі Наказів № 173-К від 02 березня 2023 р. Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 , та № 332-К від 08 травня 2023 р., Про звільнення ОСОБА_1 скасувати вказані накази та визнати їх нечинними з дня прийняття, поновити на займаній посаді в т.ч. стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу та інші судові витрати.

Додатково повідомив, що позивач мав 09 травня 2023р. «стати до роботи» відповідно до лікарняного листка, про що було відомо відповідачу, а тому видача будь-якого наказу щодо позивача в останній день його перебування в періоді тимчасової непрацездатності заборонена законодавством.

В судовому засіданні представниками відповідача було повідомлено, що звільнення позивача відбулося в законний спосіб, зокрема зазначили, що наказ № 173-К від 02 березня 2023 р. Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 містить формулювання, що звільнення позивача з посади керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області відбулося у зв`язку із вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, а днем звільнення слід вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність. Зазначає, що саме таке формулювання допускається ч.5 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Зазначили, що вказаний наказ № 173-К Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 на момент оскарження був діючий, але не був реалізований тому вважають, що жодних порушень прав позивача допущено не було в зв`язку з наведеним.

Щодо іншого наказу № 332-К 08 травня 2023 р., Про звільнення ОСОБА_1 зазначили, що позивача було звільнено з посади державної служби на підставі ч. 2 ст. 87 Закону України «Про державну службу», а саме, у зв`язку з нез`явленням державного службовця на службу протягом більш як 120 календарних днів підряд протягом року внаслідок тимчасової непрацездатності.

Також було зазначено, що «перший» наказ за № 173-К від 02 березня 2023 р. Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 є діючий оскільки звільнення позивача з посади керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області відбулося у зв`язку із вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, по причині не забезпечення контроль за дотриманням Правил та роботою підпорядкованого відділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області та не вжито всіх заходів, щодо виконання Антикорупційної програми, не попереджено всіх працівників про спеціальні обмеження, не проведено навчання та робочі наради з наведених питань, що призвело до погіршення іміджу працівників БЕБ після оголошення підозри детективу ТУ БЕБ в Закарпатській області, що підозрюється в одержанні як службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використання наданого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Просили в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Згідно матеріалів справи ОСОБА_1 працював на різних посадах в органах внутрішніх справ (1995-1997), на різних посадах прокуратур району та області (1997 -2002), на різних посадах у відділах Головних управлінь Генеральної прокуратури (2003 2014), заступник прокурора м.Києва (2014), Прокурор Одеської області (2014-2015), Заступник начальника Головного управління Генеральної прокуратури України (2015), Заступник начальника Департаменту Генеральної прокуратури України (2015-2016), Заступник начальника Департаменту Генеральної прокуратури України (2016-2019), Заступник директора ПП Юридичний департамент «Дікон ЮГ» (2020-2021).

Наказом Бюро економічної безпеки України №303 к від 15 липня 2022р. був призначений з 18 липня 2022р. на посаду керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області без конкурсного відбору, але на строк не більше 12 - ти місяців з дня припинення чи скасування воєнного стану, зі встановленням випробування строком на 6 - ть місяців.

03.01.2023 р. співробітниками Служби безпеки України спільно з Київською міською прокуратурою, в рамках кримінального провадження №0000615 від 06.12.2022 p., за ознаками злочину передбаченого ч.3 ст.368 КК України, за результатами проведення невідкладних слідчих (розшукових) дій, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 6000 доларів США, за не притягнення до відповідальності під час переміщення через митний кордон України та реалізацію електронних сигарет, без сплати акцизного податку, затримано старшого детектива відділу детективів територіального управління БЕБ у Закарпатській області.

04.01.2023р. було оголошено підозру детективу ТУ БЕБ в Закарпатській області, який підозрюється в одержанні як службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використання наданого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

04.01.2023р. на підставі Доповідної записки керівника Департаменту детективів внутрішньої безпеки та Захисту працівників БЕБ за №9.17/17.2/4-23 був виданий Наказ Бюро економічної безпеки України «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» в Бюро економічної безпеки України» № 44-К від 04.01.2023 p., яким було порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_1 із зазначенням, що в його діях вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 1, 5, 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» з відстороненням Позивача від виконання посадових обов`язків та утворенням дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи стосовно Позивача. (а.с. 35 т.1)

У Доповідній записці керівника Департаменту детективів внутрішньої безпеки та Захисту працівників БЕБ за №9.17/17.2/4-23 зазначено, що 03.01.2023 р. співробітниками Служби безпеки України спільно з Київською міською прокуратурою, в рамках кримінального провадження №0000615 від 06.12.2022 p., за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за результатами проведення невідкладних слідчих (розшукових) дій, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 6000 доларів США , за не притягнення до відповідальності під час переміщення через митний кордон України та реалізацію електронних сигарет, без сплати акцизного податку, затримано старшого детектива відділу детективів територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 було порушено пункт 14 Розділу II Правил професійної етики працівників БЕБ, затверджених наказом БЕБ від 30.06.2022 р. №129, що передбачає сурове дотримання обмежень та заборон, передбачених антикорупційним законодавством, не допускати будь-яких проявів корупції та пов`язаних з корупцією дій.

Пунктом 1 розділу III Правил безпосередні керівники та керівники структурних підрозділів забезпечують дотримання цих Правил. Керівники контролюють виконання профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни.

Враховуючи викладене, керівником ТУ БЕБ у Закарпатській області не забезпечено контроль за дотриманням Правил та роботою підпорядкованого відділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області.».

Подання дисциплінарної комісії за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_1 від 21 лютого 2023 року № 9.11/11,3/149-23 було зазначено однією із підстав про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби позивача.

Слід зазначити, що Позивач на засіданні дисциплінарної комісії 14.02.2023 року надав дисциплінарній комісії пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а саме зазначив про обставини вчинення старшим детективом відділу детективів ТУ кримінального правопорушення.

Також позивачем додатково 17.02.2023 року надано дисциплінарній комісії письмові пояснення, в яких заначено, що за весь час перебування на посаді ним приділялась увага щодо недопущення фактів корупції та додержання норм службової етики, вжито заходів з виконання Антикорупційної програми, попереджено усіх працівників про спеціальні обмеження, проведено навчання та робочі наради, що підтверджуються відповідними протоколами та наказами.

Протоколи та накази в тч.: «Про затвердження Плану заходів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області з виконання Антикорупційної програми Бюро економічної безпеки України на 2022-2023 роки» № 14 від 16.08.2022 та «Про затвердження форми Попереджень про спеціальні обмеження у Територіальному управлінні БЕБ у Закарпатській області» № 19 від 25.08.2022 p., «Про затвердження Плану заходів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області з виконання Антикорупційної програми Бюро економічної безпеки України на 2022-2023 роки» № 75 від 26.12.2022 та інші знаходяться в матеріалах справи.

Інформація про вжиття позивачем заходів з виконання Антикорупційної програми підтверджується листом Сектору запобігання та виявлення корупції за вих.№9.20/20./48-23 від 08.02,2023 p., наданого Голові дисциплінарної комісії.

Крім того між управліннями БЕБ та Відділом запобігання та виявлення корупції відбувалася постійна співпраця, так листом Відділу запобігання та виявлення корупції від 31.08.2022 № 138 територіальні управління БЕБ проінформовано про необхідність ідентифікувати у своїй діяльності потенційно вразливі до корупції функції та ризики та визначити заходи контролю з метою їх усунення (мінімізації).

Листом Територіального управління БЕБ у Закарпатській області «Про перелік корупційних ризиків у діяльності територіального управління БЕБ у Закарпатській області» від 15.09.2022 № 85/15-22 підтверджено про здійснення постійного контролю з боку керівництва за виконанням оперативними співробітниками завдань, визначених службовими обов`язками та проведення навчань із доведення оперативним працівникам про відповідальність, яка настає за розголошення службової інформації та отримання неправомірної вигоди або отримання подарунка.

Також було за підписом керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області Приза А.А. надано відповідь (вих. №85/15-22 від 15.09.2022) про направлення переліку корупційних ризиків у діяльності Територіального управління БЕБ у Закарпатській області.

Пунктом 2 переліку корупційних ризиків у діяльності Територіального управління БЕБ у Закарпатській області визначено корупційний ризик, який полягає в потенційній можливості у співробітників ТУ БЕБ отримувати неправомірну вигоду під час проведення оперативних заходів та досудового розслідування. Джерелом ризику зазначено і відділ детективів ТУ БЕБ».

Відділу запобігання та виявлення корупції листом від 07.12.2022 № 9.20/20/278-22 територіальним управлінням БЕБ повідомив про необхідність надати звіт про стан виконання завдань і заходів, передбачених Антикорупційною програмою на 2022-2023 роки, та рекомендував приступити до виконання завдань і заходів передбачених Антикорупційною програмою на 2023-2024 роки, затвердженого наказом БЕБ від 05.12.22 № 357 та надати інформацію про стан виконання передбачених цією програмою завдань та заходів.

Вказана інформація була надана Територіальним управлінням БЕБ у Закарпатській області Листом від 04.01.2023 р. № 21/15/10-10. А саме повідомлено, що всім працівникам доведено під розпис вимоги антикорупційного законодавства, проведені навчання за антикорупційною тематикою, проведено нараду щодо основних напрямів антикорупційної програми БЕБ.».

Проведення керівником Територіального управління БЕБ у Закарпатській області нарад з особовим складом (копії Протоколів нарад при керівнику Територіального управління БЕБ у Закарпатській області (з антикорупційних питань) №1 від 15.08.2022 p., №2 від 12.09.2022 p., №3 від 30.11.2022 p., №4 від 14.12.2022 р., Протокол наради Територіального управління БЕБ у Закарпатській області щодо дотримання вимог професійної етики та План наради(навчання) від 23.12.2022 р. додаються) та інструктажів (копія з Журналу інструктажу щодо основних положень антикорупційного законодавства (обмежень, заборон), внесення змін до антикорупційного законодавства, правил етичної поведінки працівників Територіального управління БЕБ у Закарпатській області з підписами працівників Територіального управління БЕБ у Закарпатській області, в тому числі і детективом, якому оголошена підозра міститься в матеріалах справи).

З наведеного слід зробити висновок, що керівником Територіального управління БЕБ у Закарпатській області були вжиті заходи для дотримання мети Антикорупційної програми Бюро економічної безпеки України на 2022-2023 роки щодо забезпечення злагодженості та системності антикорупційної діяльності структурних підрозділів та територіальних управлінь БЕБ, удосконалення системи запобігання і протидії корупції в БЕБ з подальшим впровадженням механізмів прозорості, доброчесності, зниження корупційних ризиків у діяльності БЕБ та підвищення рівня довіри суспільства.

Також в матеріалах справи міститься інформація, що станом на 12 січня 2023 року, керівник Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не притягувався, діючих дисциплінарних стягнень не має.

Крім того характеризуючи особу позивача слід додати, що в разі виявлення недоліків в роботі стимулюючі виплати та преміювання не застосовуються до працівників, однак позивач у вересні грудні 2022р. систематично був премійований, що підтверджується матеріалами справи.

На посаду старшого детектива відділу детективів територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_4 було призначено на підставі листа конкурсної комісії за результатами конкурсного відбору та проходження відповідної перевірки щодо доброчесності та психофізіологічне тестування спеціалістом-поліграфологом Наказом керівника територіального управління БЕБ у Закарпатській області від 21.11.2022 № 24-к, а відповідно до оголошеної підозри кримінальне правопорушення здійснювалось ним вже 16.11.2022 р. та 17.11.2022 p., (а.с. 144 т.1 та 168 т.1) тобто до призначення на вказану посаду.

В оскаржуваному Наказі Бюро економічної безпеки України «Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 » від « 02» березня 2023 p. № 173-К., за вчинення дисциплінарного проступку, а саме за відсутність контролю та невжиття керівником державної служби заходів спрямованих на запобігання корупції, що призвело до вчинення посадовою особою ТУ, можливих протиправних дій із корупційною складовою, які підірвали авторитет державного органу не було підтверджено матеріалами справи та поясненнями представника відповідача та з огляду на наведене вище, беручи до уваги позиції викладені в Постановах Верховного суду наведене не може кваліфікуватись, як порушення Присяги державного службовця що потягнуло за собою звільнення з посади державної служби саме керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області, за вчинення саме дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» (порушення Присяги державного службовця).

У силу вимог ч.1 ст. 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно- правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1. порушення Присяги державного службовця;

2. порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3. вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4. дії, що шкодять авторитету державної служби;

5. невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6. недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7. перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8. невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9. використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10. подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11. неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12. прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13. поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14. прийняття державним службовцем необгрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

- зауваження;

- догана;

- попередження про неповну службову відповідність;

- звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п`ята статті 66 Закону № 889-VI1I).

Відповідно до ч.1 ст. 36 Закону України «Про державну службу» особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно- правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Таким чином під порушенням Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

За таких обставин, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок службового розслідування.

При цьому слід враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд України у своїх постановах неодноразово, аналізуючи текст Присяги державних службовців, зазначав, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень.

Однак вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Державний службовець, навіть в разі вчинення дисциплінарного проступку, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Згідно статті 74 Закону України «Про державну службу»:

« 1. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

2. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Пунктом 41 Постанови Верховного Суду України від 25 листопада 2021 року у справі № 826/6038/15 зазначено, що «Звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.».

Пунктом 48 вказаної Постанови передбачено, що «Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Аналогічні висновки були неодноразово викладені Верховним Судом, у Постановах від 27.04.2020 у справі №826/10854/17, від 30.06.2020 у справі №826/14823/16, від 28.10.2020 у справі №826/7297/15 ».

Однак при оформленні Подання Дисциплінарна комісія за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області дійшла висновку, що в діях державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області наявні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п.1 ч.2 ст. 65 Закону, а саме порушення Присяги державного службовця та рекомендувала застосувати до державного службовця - керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби, передбачене п. 4 ч. 1 статті 66 Закону» що суперечить вищенаведеним пунктам 41 та 48 Постанови Верховного Суду України від 25 листопада 2021 року у справі № 826/6038/15.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 р., вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

В Рішенні від 10.02.2010 р. у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

В даній справі принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень в частині звільнення позивача відсутній повністю.

Посилання представників відповідача, що оскільки наказ в частині звільнення позивача не реалізований то не створює для позивача негативних наслідків і саме тому у позивача відсутня можливість оскарження такого не може братися судом до уваги.

Сам відповідач посилається, на те, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст.87 Закону України «Про державну службу» підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення. А відповідно до матеріалів справи відповідач вже вказав в оскаржуваному наказі причину звільнення - дисциплінарний проступок, передбачений п. 1 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» (порушення Присяги державного службовця).

Згідно ч.5 ст. 87 Закону України «Про державну службу» наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Першим робочим днем після перебування на стаціонарному лікуванні згідно листка непрацездатності Серія АЛГ №507925, що знаходиться в матеріалах справи (а.с. 196 т1) є 09 травня 2023 р.

Отже саме 09 травня 2023 р. вказаний наказ мав бути реалізований роботодавцем.

Під час перебування в періоді тимчасової непрацездатності було видано новий Наказ «Про звільнення ОСОБА_1 » № 332-К від 08.05.2023р.

Наказ «Про звільнення ОСОБА_1 » № 332-К передбачає звільнення позивача з посади керівника ТУ БЕБ в Закарпатській області 08.05.2023р. за ініціативою суб`єкта призначення, за нез`явлення державного службовця на службу більше як 120 днів підряд внаслідок тимчасової непрацездатності, із припиненням державної служби з посиланням на ч2. ст.87 «Про державну службу».

У вказаному наказі відсутнє посилання на те, що «днем звільнення вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність».

Згідно з ч. 2 ст. 87 Закону України «Про державну службу» №889-VIII підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення може бути нез`явлення державного службовця на службу протягом більш як 120 календарних днів підряд або більш як 150 календарних днів протягом року внаслідок тимчасової непрацездатності (без урахування часу відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами), якщо законом не встановлено більш тривалий строк збереження місця роботи (посади) у разі певного захворювання.

Наявність таких підстав припинення державної служби обумовлена тим, що тривала відсутність державного службовця у випадку тимчасової непрацездатності може негативно впливати на функціонування державного органу, де особа проходить державну службу.

Частиною 5 ст. 40 КЗпП України передбачено, що нез`явлення на роботу протягом більш як чотирьох місяців підряд внаслідок тимчасової непрацездатності, не рахуючи відпустки по вагітності і родах, якщо законодавством не встановлений триваліший строк збереження місця роботи (посади) при певному захворюванні. За працівниками, які втратили працездатність у зв`язку з трудовим каліцтвом або професійним захворюванням, місце роботи (посада) зберігається до відновлення працездатності або встановлення інвалідності.

Позивач був відсутній на роботі внаслідок тимчасової непрацездатності з 09.01.2023р. (понеділок), а тому нез`явлення на роботу протягом більш як чотирьох місяців підряд внаслідок тимчасової непрацездатності мало наступити не раніше 09.05.2023р. (08 травня як день крайньої межі тривалості чотирьох місячної відсутності на роботі).

Верховний Суд неодноразово зазначав, що трудове законодавство встановлює юридичні гарантії забезпечення прав працівника від незаконного звільнення.

За наведеного правового регулювання слід зробити висновок, що позивач міг бути звільнений на підставі ч. 2 ст. 87 Закону України «Про державну службу» не раніше 09.05.2023р. і тільки після підтвердження ряду фактів.

Підставою оспорюваного наказу відповідачем зазначено саме нез`явлення державного службовця на службу більше як 120 днів підряд внаслідок тимчасової непрацездатності, із припиненням державної служби з посиланням на ч2. ст.87 Закону України «Про державну службу». Однак така підстава могла наступити не раніше 09.05.2023р. (або будь яка дата пізніше) тому вказаний наказ невірний по суті.

Велика Палата Верховного Суду зробила правовий висновок про те, що в разі порушення гарантії, встановленої ч. 3 статті 40 КЗпП України, негативні наслідки необхідно усувати шляхом зміни дати звільнення позивача, визначивши датою припинення трудових відносин перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності (відпустки).

Однак вказаний правовий висновок можливо застосовувати тільки до наказів, які вірні по суті.

Крім того в матеріалах справи відсутня доповідна записка Департаменту персоналу від 08.05.2023р. та під час розгляду справи суду не надана. Також пояснення з даного приводу з метою підтвердження чи спростування обставин від позивача не відбиралися.

Суд звертає увагу на те, що у даній справі саме внаслідок дій відповідача склалася ситуація, коли були видані два накази про звільнення керівника ТУ БЕБ в Закарпатські області.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Позовна вимога про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу стосується ТУ БЕБ в Закарпатські області, яке є окремою юридичною особою та не являється відповідачем по справі. Однак представник позивача в судовому засіданні та в поясненнях від 09.10.2023р. чітко виклав позицію, де не бажав залучення ТУ БЕБ в Закарпатські області ні в якості третьої особи ні в якості відповідача. (а.с. 130 т4).

На переконання суду не залучення ТУ БЕБ в Закарпатські області в якості відповідача призводить до неможливості задоволення позовної вимоги про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 77 ч. 1 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжити всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отриманні з незалежних від нього підстав.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Бюро економічної безпеки України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 від 02 березня 2023 р. № 173-К.

Визнати протиправним та скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України Про звільнення ОСОБА_1 від 08 травня 2023 р. № 332-К.

Поновити ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області з 09 травня 2023 року.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника Територіального управління БЕБ у Закарпатській області підлягає до негайного виконання.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк