Справа № 200/5093/23
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року Справа№200/5093/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазарєва В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження від 19.04.2023 року № 269-р, -

В С Т А Н О В И В:

14 вересня 2023 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації, в якій просить визнати протиправним та скасувати розпорядження начальника Краматорської міської військової адміністрації від 19.04.2023 року № 269-р «Про перейменування вулиць, провулків в Краматорській міській територіальній громаді».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що Краматорська міська військова адміністрація порушила вимоги Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» у частині громадського обговорення, не опублікувала проект розпорядження з інформаційними довідками, кошторисом та зауваженнями і пропозиціями стосовно перейменування вулиць та провулків.

Позивач вказує, що жодного громадського обговорення у спосіб, передбачений Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» перед присвоєнням нових назв вулицям міста не відбулося.

Позивач звертає увагу, що інформація про намір створення комісії з упорядкування найменувань вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд на сайті Краматорської міської ради не оприлюднювалася. Також, не оприлюднювалися: пропозиції до представників громадськості увійти до складу комісії; розпорядження голови Краматорської міської військової адміністрації про створення комісії; положення про відповідну комісію; оголошення про проведення засідань комісії та пропозиції взяти участь у цих засіданнях; протоколи засідань комісії, новини про її діяльність чи записи засідань; рішення та рекомендації комісії.

Позивач вважає оскаржуване розпорядження протиправним, оскільки останнє прийнято в супереч вимогам чинного законодавства, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідного рішення. У зв`язку з чим звернулася до суду із даним позовом.

18 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, керуючись статті 12, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без проведення судового засідання та виклику (повідомлення) учасників справи, про що постановлена відповідна ухвала.

14 жовтня 2023 року представником Краматорської міської військової адміністрації надано відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що оскаржуване розпорядження прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, оскільки відповідачем виконано всі вимоги, щодо порядку ухвалення відповідних рішень, в тому числі, які передбачені Постановою Кабінету Міністрів України № 989 від 24.10.2012 року, зокрема, в частині проведення громадського обговорення.

З урахуванням наведеного представник Краматорської міської військової адміністрації вважає позовні вимоги необґрунтованими.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується вимоги, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, про що свідчить копія паспорту громадянина України. Зареєстрованим місцем проживанням позивача є адреса: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Єдиного державного демографічного реєстру.

Розпорядженням відповідача № 117 від 25.11.2022 утворено комісію з упорядкування найменувань вулиць, провулків, проспектів, площ, скверів мостів та інших споруд, розташованих на території міста Краматорська.

14.12.2022 року на сайті Краматорської міської ради (https://krm.gov.ua/informatsijne-povidomlennya-pro-pochatok-gromadskogo-obgovorennya-shhodo-perejmenuvannya-vulyts-ta-provulkiv-kramatorskoyi-miskoyi-terytorialnoyi-gromady/) опубліковано інформаційне повідомлення про початок громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади.

12.04.2023 року на сайті Краматорської міської ради (https://krm.gov.ua/gromadski-sluhannya/) опубліковано звіт про узагальнення пропозицій (зауважень), що надійшли під час громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади.

19.04.2023 року відповідачем прийнято розпорядження № 269-р «Про перейменування вулиць, провулків Краматорської міської територіальної громади (https://krm.gov.ua/wpcontent/uploads/2023/04/rasp_nach_19.04.23_269p.pdf).

Згідно додатку до розпорядження № 269-р, вулиця Двірцева, яка знаходиться під порядковим номером «75» перейменовано на пр. Незалежності.

Позивач оскаржує вищевказане розпорядження, як таке, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом президента України №469/2022 від 4 липня 2022 року Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області було створено Краматорську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області.

Відповідно до ч. 6 ст. 15 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», начальник військової адміністрації: забезпечує на відповідній території додержання Конституції і законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організовує роботу відповідної військової адміністрації та здійснює керівництво її діяльністю, несе персональну відповідальність за виконання військовою адміністрацією покладених на неї повноважень; представляє відповідну військову адміністрацію та територіальну громаду у відносинах із державними органами, органами місцевого самоврядування, громадськими об`єднаннями, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності, громадянами; видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради.

Згідно Постанови Верховної ради України «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Краматорському та Покровському районах Донецької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальники Андріївської, Іллінівської сільських, Новодонецької, Олександрівської селищних військових адміністрацій Краматорського району, Криворізької сільської, Гродівської, Удачненської селищних, Білозерської, Новогродівської міських військових адміністрацій Покровського району Донецької області: крім повноважень, віднесених до їх компетенції Законом України "Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів.

Згідно ст. 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Статтею 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" № 280/97-ВР (Закон №280/97-ВР) визначено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до ст. 37 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 1) підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.

Підстави та порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначаються Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" №4865-VI (Закон №4865-VI).

За змістом п. 2 ч.3 ст.4 Закону №4865-VI під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.

У контексті наведеного, слід відмітити, що вулиця, у розумінні Закону № 4865-VI, є об`єктом права власності, якому присвоюється ім`я фізичної особи з урахуванням вимог цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які:

-внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;

- здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини;

- зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.

Частиною 5 ст. 3 Закону № 4865-VI визначено, що імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Так, механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій), встановлено Порядком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 (Порядок № 989).

Відповідно до п. 2 Порядку № 989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.

Згідно п. 4 Порядку № 989 громадське обговорення передбачає:

1)оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

Пунктом 5 Порядку №989 передбачено, що рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Згідно абз. 1 п. 6 Порядку №989 пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.

Відповідно до п. 9 Порядку № 989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.

Згідно з матеріалами справи, інформаційне повідомлення про початок громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади опубліковано із наведенням переліку вулиць, які пропонувалося перейменувати. У вказаному повідомленні визначено строк проведення заходів з громадського обговорення: 2 (два) місяці з дня оприлюднення зазначеного інформаційного повідомлення на офіційному сайті міської ради. Зауваження та пропозиції (з відповідним обґрунтуванням) запропоновано подати у письмовій формі або надіслати електронною поштою із зазначенням найменування (юр. особи), прізвища, імені, по батькові (фіз. особи) та адреси, номеру контактного телефону, діючої та пропонованої нової назви вулиці, обґрунтування нової назви. Окрім цього, опитування думки громадськості відбувається і в онлайн шляхом заповнення Google форми.

У вказаному повідомленні також вказано, що зауваження та пропозиції (з відповідним обґрунтуванням) можна подати протягом 30 календарних днів з моменту оприлюднення цього повідомлення:

в електронному вигляді, заповнивши Google форму за посиланням https://forms.gle/d9d2a5QMs4sJvNm87

у письмовому вигляді за адресою: 84301, м.Краматорськ, вул. Ювілейна, 44, управління з гуманітарних питань Краматорської міської ради;

листом на електронну пошту управління з гуманітарних питань Краматорської міської ради .

В повідомленні зазначена адреса електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення: , контактні телефони та особа, визначена відповідальною за проведення громадського обговорення ОСОБА_2 начальник управління з гуманітарних питань міської ради.

Отже інформаційне повідомлення містить всі відомості, що визначені пунктом 4 Порядку №989.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при проведенні громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади у повному обсязі дотримана процедура його проведення, передбачена Порядком №989.

Таким чином, враховуючи завчасне розміщення оголошення про проведення громадського обговорення з питання перейменування вулиць на офіційному веб-сайті Краматорської міської ради, а також строк проведення таких громадських обговорень, який був достатнім та відповідав вимогам законодавства, позивач мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиць, однак, таким правом не скористався.

12.04.2023 року на офіційному сайті Краматорської міської ради опубліковано Звіт про узагальнення пропозицій (зауважень), що надійшли під час громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади.

Згідно вказаного звіту до участі в обговоренні долучились мешканці Краматорської міської територіальної громади, представники громадської організації. За встановлений період 297 мешканців громади шляхом заповнення Google форми запропонували 535 варіантів нових назв для 195 вулиць, провулків, а також парку, які пропонувались для перейменування.

Стосовно посилання позивача на те, що жодного громадського обговорення у спосіб, передбачений Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» не відбулося суд зазначає наступне.

Згідно пункту 3 Порядку №989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Таким чином, проведення громадських слухань у формі електронної консультації прямо передбачено вищенаведеною нормою.

Суд не приймає до уваги посилання позивача про неопублікування проекту розпорядження та розпорядження від 25.11.2022 року №117 з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 частини першої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема, 2) нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Частиною четвертою ст. 15 цього закону також унормовано, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Право запитувача оскаржити до керівника розпорядника, вищого органу або суду невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону, інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача передбачено частиною другою статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

У частині третій статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» зазначено, що оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, законодавець не пов`язує невчасну публікацію проекту рішення органу місцевого самоврядування, з правильністю та законністю такого рішення в подальшому.

Окрім того, розпорядження від 25.11.2022 року №117 не є предметом розгляду даної справи, відомості про його оскарження (скасування) у встановленому законом порядку відсутні.

Щодо певних недоліків в процедурі перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади суд зазначає наступне.

Відносно доводів позивача з приводу порушення терміну оприлюднення результатів громадського обговорення на офіційному сайті Краматорської міської ради та певних недоліків в ньому, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 23.04.2020 року у справі № 813/1790/18, суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

При цьому, Верховний Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Головною умовою, у правовій процедурі прийняття рішення органом місцевого самоврядування (щодо перейменування об`єкту права власності) є проведення громадських обговорень, оскільки вказане рішення зачіпає інтереси мешканців відповідної територіальної громади та повинно бути ними схвалено.

А отже, враховуючи те, що відповідачем проведено громадське обговорення, наведені позивачем доводи не можуть бути підставою для скасування спірного розпорядження.

Навіть враховуючи порушення строків оприлюднення результатів громадського обговорення, в даному випадку мала місце бездіяльність, яка не порушує права позивача в межах спірних правовідносин, оскільки не свідчить про необґрунтованість оскаржуваного розпорядження.

Суд звертає увагу на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду (постанова від 23 січня 2019 року у справі №750/10172/17, згідно якого обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Отже, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача.

Тобто, що стосується інтересів фізичної особи, то такі підлягають судовому захисту виключно тоді, коли вони ґрунтуються на законі. Іншими словами, це ті інтереси, які або прямо закріплені в чинному законодавстві, або ним обумовлюються і передбачаються. Саме по собі бажання певної особи щоб вулиця на якій вона проживає мала саме таку назву, а не іншу не підлягає судовому захисту, позаяк таке бажання жодним чином не охороняється чинним законодавством.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Краматорської міської військової адміністрації (місцезнаходження: площа Миру, 2, м. Краматорськ, Донецька область, 84300, ,) про визнання протиправним та скасування розпорядження - відмовити повністю.

Повне судове рішення складено 14 листопада 2023 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Лазарєв