Справа № 160/29588/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 листопада 2023 року Справа 160/29588/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника Меламеда Вадима Борисовича до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про закінчення виконавчого провадження, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

10.11.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 09.11.2023 року через систему «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 в особі представника Меламеда Вадима Борисовича до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якій представник позивача просить суд:

- визнати постанову виконавця від 30.06.2021 року про закінчення виконавчого провадження - протиправною та скасувати її;

- зобов`язати виконавця відновити виконавче провадження за постановою виконавця.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.11.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Пруднику С.В.

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України Про судовий збір від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Згідно зі статтею 1 Закону України Про судовий збір судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст.3 Закону №3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору визначено ст.4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Абзацом 4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" визначено, що у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2023 року становить 2 684 грн.

Враховуючи викладене, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 858,88 грн.

Відтак, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 858,88 грн. сплаченого на наступні реквізити:

отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП

код банку отримувача (МФО): 899998

рахунок отримувача (IBAN): UA4004632

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Також, відповідно до положень частини 1 та 2 статті 49 КАС України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, зміст наведених норм процесуального Закону свідчить на користь висновку, що саме суд уповноважений вирішувати питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача чи відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання (в залежності від порядку провадження- спрощене чи загальне), з власної ініціативи або за клопотанням учасників справи.

Згідно ч.4 ст.49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені ст. 167 КАС України.

Відтак, самостійне залучення позивачем до участі в справі третьої особи шляхом зазначення її в позовній заяві суперечить вимогам статей 49 та 160 КАС України, позаяк вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

У разі необхідності, позивач одночасно з поданням до суду позовної заяви може подати заяву про залучення третьої особи на стороні позивача чи відповідача. Втім, вказана заява повинна бути викладена окремо, з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України, та додана до позову відповідно ч.5 ст.161 КАС України.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

8-1) заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави;

10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Так, у вступній частині позову позивачем у якості відповідача зазначено як Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Проте, серед заявлених позовних вимог позивач просить суд зобов`язати виконавця відновити виконавче провадження за постановою виконавця.

Тобто, у позовних вимогах у якості відповідача виступає державний виконавець не як суб`єкт владних повноважень.

При цьому, позивач не уточнює яке саме слід відновити виконавче провадження за якою саме постановою виконавця.

До того ж, за кодом у відповідно до інформації яка міститься на сайті Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України наявна інформація як про Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) а не як про Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (зазначено позивачем у вступній частині позову).

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

При цьому, слід наголосити, що вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Таким чином, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам процесуального закону, а тому позивачу слід чітко визначитися із кількісним складом відповідачів (вірним найменуванням відповідача або відповідачів) та слід чітко сформулювати позовні вимоги.

Також, за результатами ознайомлення з даною позовною заявою судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, передбачених ч.6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки норми зазначеної статті передбачають, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку.

Частиною першою статті 287 КАС України передбачено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно частиною другою статті 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, вищевказаними нормами встановлено спеціальні строки звернення до суду з оскарженням рішення та дій виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби.

Слід зазначити, що строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Позивач в поданому адміністративному позові до суду просить скасувати постанову від 30.06.2021 року державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про закінчення виконавчого провадження.

Разом з тим, із позовною заявою позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду лише 09.11.2023 року (документ сформований в системі «Електронний суд») тобто, із пропущенням десятиденного строку звернення до суду з позовом у категорії справ щодо оскарження дій, зокрема, державного виконавця.

У поданому до суду клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду, позивач посилається на наступне. 31.08.2023 року отримано лист № 30612 виконавчої служби від 22.08.2023 року, з якого стало відомо про винесення постанови від 30.06.2021 року про закінчення виконавчого провадження, буцімто у зв`язку з фактичним виконанням. Але боржник до сьогоднішнього дня не здійснив виплату пенсії. Відповідно до ч. 5 ст. 74 Закону України Про виконавче провадження рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Отже, позивач дізналася про порушення своїх прав 31.08.2023 року, 10-ти денний строк на оскарження випав на вихідний день 10.09.2023 рік (неділя), тому, враховуючи ч.6 ст.120 КАС України - останнім днем строку є перший робочий день 11.09.2023 року (понеділок). 11.09.2023 року з системи Електронний суд було відправлено позовну заяву на постанову державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Биков Артем Вячеславович (далі - виконавець ) від 30.06.2021 року про закінчення виконавчого провадження № 64036182. Отже, позовна заява була подана протягом десяти днів з дня, коли позивач дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. 13.09.2023 року звернулися до технічної підтримки користувачів ДП Центр судових сервісів з приводу того, що 12.09.2023 року та 13.09.2023 року в системі "Електронний суд" зник перелік відправлених заяв з 2022 року по сьогоднішній день та отримали відповідь, в якій запропоновано змінити роль в профілі користувача в кабінеті ЕС. Це допомогло але одночасно виявилось, що статус поданої позовної заяви від 11.09.2023 року - "Відмовлено в реєстрації". На повідомленні з системі "Електронний суд" доданому далі було зазначено, що з 11.09.2023 21:00 по 12.09.2023 00:00 в Кабінеті електронного суду здійснювалось проведення технічних робіт, вирогідно, саме через це було відмовлено в реєстрації позовної заяви з технічних причин, які не залежали від позивача. 14.09.2023 року з системи Електронний суд було повторно відправлено позовну заяву ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 21.09.2023 року у справі №160/23713/23 судом вирішено повернути позов ОСОБА_1 та зазначено, що позовна заява подана представником позивача шляхом додавання до додатку сканованої копії позовної заяви, яка містить відсканований підпис представника позивача адвоката Меламед В.Б., а не створена із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів та н підписана кваліфікованим електронним підписом. Позовну заяву було сформовано в системі "Електронний суд", а отже її надсилання до суду неможливе без проходження етапу обов`язкового скріплення документу власним електронним підписом. Для перевірки підписання ЕЦП представника позовної заяви ОСОБА_1 зайшли в справу Срибнік через підсистему Електронний суд, зберегли позовну заяву Срибнік з додатками, вона відкрилась у ZIP файлі, при відкритті файлу виявилось, що всі pdf документи, в тому числі позовна заява з додатками - файл (2-2-3001e760-5334-11ee-a4c4-b1e2b97e6fff.pdf) підписано ЕЦП представника в файлі (2-2-3001e760-5334-11ee-a4c4-b1e2b97e6fff.pdf.p7s). Можливо, означена вище інформація вислизнула від уваги шановного суду. 26.09.2023 року звернулися до технічної підтримки користувачів ДП Центр судових сервісів з приводу відправки тексту документу в системі "Електронний суд", а саме яким вірантом краще користуватися: Варіант 1 заздалегідь підготовлений текст методом копіювання. Варіант 2 прикласти позовну заява та/або апеляційну скаргу тощо окремим файлом пдф в якості додатку. 26.09.2023 року ДП Центр судових сервісів надав відповідь: Технічно ви можете використати обидва варіанти, але рекомендовано варіант 1, копіювати текст до шаблону заяви. Нажаль при використанні варіанту 1 (заздалегідь підготовлений текст методом копіювання) змінюється форматування цього документу, а саме змінюється його зовнішній вигляд, форма подання об`єктів: шрифт тексту, розмір, колір, місце взаємного розташування окремих об`єктів, зміна значень деяких властивостей графічних об`єктів, таблиць, виносок тощо, тому позовна заява подавалась в якості додатка.

Дане клопотання про поновлення строку звернення до суду не підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Приписами ст. 1 Закону України Про виконавче провадження встановлено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 Закону України Про виконавче провадження рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Рішення виконавця про відкладення проведення виконавчих дій може бути оскаржене протягом трьох робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Отже, строк оскарження постанов державних виконавців, що встановлений ст. 74 Закону України Про виконавче провадження, складає 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Судом приймається до уваги те, що позивач дізналася про порушення своїх прав 31.08.2023 року, 10-ти денний строк на оскарження випав на вихідний день 10.09.2023 рік (неділя), тому, враховуючи ч.6 ст.120 КАС України - останнім днем строку є перший робочий день 11.09.2023 року (понеділок). 11.09.2023 року з системи Електронний суд було відправлено позовну заяву на постанову державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Биков Артем Вячеславович (далі - виконавець) від 30.06.2021 року про закінчення виконавчого провадження № 64036182. 13.09.2023 року звернулися до технічної підтримки користувачів ДП Центр судових сервісів з приводу того, що 12.09.2023 року та 13.09.2023 року в системі "Електронний суд" зник перелік відправлених заяв з 2022 року по сьогоднішній день та отримали відповідь, в якій запропоновано змінити роль в профілі користувача в кабінеті ЕС. Це допомогло але одночасно виявилось, що статус поданої позовної заяви від 11.09.2023 року - "Відмовлено в реєстрації". На повідомленні з системі "Електронний суд" доданому далі було зазначено, що з 11.09.2023 21:00 по 12.09.2023 00:00 в Кабінеті електронного суду здійснювалось проведення технічних робіт, вирогідно, саме через це було відмовлено в реєстрації позовної заяви з технічних причин, які не залежали від позивача. 14.09.2023 року з системи Електронний суд було повторно відправлено позовну заяву ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 21.09.2023 року у справі №160/23713/23 судом вирішено повернути позов ОСОБА_1 та зазначено, що позовна заява подана представником позивача шляхом додавання до додатку сканованої копії позовної заяви, яка містить відсканований підпис представника позивача адвоката Меламед В.Б., а не створена із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів та н підписана кваліфікованим електронним підписом. Позовну заяву було сформовано в системі "Електронний суд", а отже її надсилання до суду неможливе без проходження етапу обов`язкового скріплення документу власним електронним підписом. Для перевірки підписання ЕЦП представника позовної заяви ОСОБА_1 зайшли в справу Срибнік через підсистему Електронний суд, зберегли позовну заяву Срибнік з додатками, вона відкрилась у ZIP файлі, при відкритті файлу виявилось, що всі pdf документи, в тому числі позовна заява з додатками - файл (2-2-3001e760-5334-11ee-a4c4-b1e2b97e6fff.pdf) підписано ЕЦП представника в файлі (2-2-3001e760-5334-11ee-a4c4-b1e2b97e6fff.pdf.p7s). Можливо, означена вище інформація вислизнула від уваги шановного суду. 26.09.2023 року звернулися до технічної підтримки користувачів ДП Центр судових сервісів з приводу відправки тексту документу в системі "Електронний суд", а саме яким вірантом краще користуватися: Варіант 1 заздалегідь підготовлений текст методом копіювання. Варіант 2 прикласти позовну заява та/або апеляційну скаргу тощо окремим файлом пдф в якості додатку. 26.09.2023 року ДП Центр судових сервісів надав відповідь: Технічно ви можете використати обидва варіанти, але рекомендовано варіант 1, копіювати текст до шаблону заяви. Нажаль при використанні варіанту 1 (заздалегідь підготовлений текст методом копіювання) змінюється форматування цього документу, а саме змінюється його зовнішній вигляд, форма подання об`єктів: шрифт тексту, розмір, колір, місце взаємного розташування окремих об`єктів, зміна значень деяких властивостей графічних об`єктів, таблиць, виносок тощо, тому позовна заява подавалась в якості додатка.

Натомість, позивач не обґрунтовує пропуск звернення до суду у період з 27.09.2023 року по 09.11.2023 року, про що також не надає відповідні про це суду докази.

Так само про факт існування ухвали суду від 21.09.2023 року у справі №160/23713/23, якою первісний позов повернуто позивачу представником позивача зазначається, проте позивач не обґрунтовує пропуск звернення до суду у період з 21.09.2023 року по 25.09.2023 року, про що також не надає відповідні про це суду докази.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано поза межами десятиденного строку звернення до адміністративного суду, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

Оскільки викладені в клопотанні доводи щодо поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою, не підтверджені доказами щодо конкретних обставин і фактів, які їй об`єктивно перешкодили звернутися до суду протягом 10 днів, підстави для поновлення пропущеного строку не підтверджені.

Згідно із частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що позовна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Відтак, оцінивши обставини зазначені позивачем як підставу для поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд визнає їх неповажними.

Отже, у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою слід відмовити.

Тож, за приписами ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України установлено що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачу слід надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду або обґрунтувань, за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущений разом із доказами на підтвердження таких обставин (у період з 27.09.2023 року по 09.11.2023 року, та у період з 21.09.2023 року по 25.09.2023 року).

Слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, про залишення адміністративного позову без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали (ч. 2 ст. 169 КАС України).

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними ОСОБА_1 підстави пропуску строку звернення до суду із позовною заявою.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про закінчення виконавчого провадження, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 858,88 грн.

сплаченого на наступні реквізити:

отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП

код банку отримувача (МФО): 899998

рахунок отримувача (IBAN): UA4004632

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа;

- заяви про залучення третьої особи, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України;

- позовної заяви із доказом направлення іншим учасникам справи (в разі подання через систему «Електронний суд») у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України із кількісним складом відповідачів (вірним найменуванням відповідача або відповідачів);

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду або обґрунтувань, за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущений разом із доказами на підтвердження таких обставин (у період з 27.09.2023 року по 09.11.2023 року, та у період з 21.09.2023 року по 25.09.2023 року).

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник