Справа № 420/30546/23
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 листопада 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Марин П.П., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Одеської міської ради, Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Одеської міської ради, Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 , в якому позивач просить:

визнати дії відповідачей протиправними у відношенні позивача ОСОБА_1 , який є законним представником малолітнього сина ОСОБА_3 і діє в його інтересах, а також ОСОБА_2 , як його довіреної особи при виконанні доручених йому завдань в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

зобов`язати Службу у справах дітей Одеської міської ради надати висновок на підставі наданих документів згідно Постанови КМУ № 866 від 24.09.2008 батьком ОСОБА_1 малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а органу опіки і піклування прийняти рішення про місце проживання малолітньої дитини на основі цього висновку згідно ч. 1 ст. 161 СКУ протягом не більше 1 (одного) місяця, як воно вступить у законну силу.

Відповідно до п.п. 3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст.161 КАС України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд зазначає, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Однак, основна вимога про визнання дій протиправними викладена абстрактно, не конкретизовано, а саме: позивачем не зазначено які саме дії кожного з відповідачів є протиправними, в чому вони полягають, враховуючи заявлені вимоги зобов`язального характеру, які є похідними від основних.

Таким чином, позивачу (представнику позивача) слід привести позовні вимоги у відповідність вимогам КАС України.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з приписами ст.49 КАС України треті особи можуть виступати на стороні позивача та відповідача. Також треті особи бувають як такі, що з самостійними вимогами та без самостійних вимог.

Відповідно до ст.51 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають права позивача. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що в позовній заяві визначено третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 .

Однак, відповідно до прохальної частини, викладені вимоги зокрема, про визнаня дії відповідачей протиправними у відношенні ОСОБА_2 , як довіреної особи ОСОБА_1 при виконанні доручених йому завдань в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що суперечить критерію визначення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору.

На підставі зазначеного, позивачу необхідно привести суб`єктний склад у відповідність до обставин справи та заявлених позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду адміністративного позову, оформленого у відповідності до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України з наданням його копії для відповідача.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Одеської міської ради, Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Марин