Справа № 400/13746/23
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2023 р. № 400/13746/23

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Птичкіна В.В., ознайомившись з матеріалами

за позовомКерівника Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, вул. Нікольська, 18А, м. Миколаїв, 54006,
доДержавного підприємства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря" -" Машпроект", просп. Богоявленський, 42А, м. Миколаїв, 54018,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, вул. 2 Екіпажна, 1, м. Миколаїв, 54003,
прозобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Керівник Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону звернувся до суду з адміністративним позовом до Державного підприємства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря" -" Машпроект" про зобов`язання вчинити певні дії.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає таке.

За правилами пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору.

У пункті 1 прохальної частини позовної заяви прокурор заявив клопотання про відстрочення судового збору за звернення з позовною заявою до надходження коштів з Державного бюджету.

На обгрунтування такого клопотання у тексті позовної заяви прокурор посилається на практику Європейського суду з прав людини щодо реалізації положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема права на доступ до суду.

Розглядаючи клопотання, суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За нормами частин першої та другої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені положення закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У постанові від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом позову у цій справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Суд також зауважив, що прокурор не підтвердив належними доказами майнову неспроможність сплатити судовий збір за подання позовної заяви.

Відповідно до підпункту першого пункту третього частини другої статті 4 Закону України „Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, справляється судовий збір у сумі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України „Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 становить 2 684 грн.

Отже, прокурору належить подати до суду документ про сплату судового збору в сумі 2 684 грн.

Згідно з частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Керівника Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону без руху.

2. Запропонувати прокурору не пізніше десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме: подати до Миколаївського окружного адміністративного суду документ про сплату судового збору в сумі 2 684 грн.

3. Роз`яснити, що наслідком неусунення недоліків позовної заяви в установлений судом строк є повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя В.В. Птичкіна