Справа № 160/6323/19
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 листопада 2023 року Справа 160/6323/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання ОСОБА_1 , що викладені у заяві про відвід судді від 03.11.2023, в адміністративній справі №160/6323/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Відповідача-1: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, Відповідача-2: Ради адвокатів Дніпропетровської області, Відповідача-3: Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», Відповідача-4: Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Адвокатське об`єднання «Всеукраїнська спілка адвокатів» про визнання дій протиправними, скасування рішень, стягнення збитків і моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, Ради адвокатів Дніпропетровської області, Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Адвокатське об`єднання «Всеукраїнська спілка адвокатів», в якій, з урахуванням позовної заяви (зміненої) від 13.07.2021 (а.с.46-75 т.15), яка була прийнята судом до розгляду (а.с.4-10 т.17), просить:

1) визнати протиправними дії Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області щодо прийняття рішення №6/ДПП-19 від 16.05.2019 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 ;

2) скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №6/ДПП-19 від 16.05.2019 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 ;

3) визнати протиправними дії Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо прийняття рішення №9 (римське)-004/2019 від 04.09.2019 про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_2 ;

4) скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо прийняття рішення №9 (римське)-004/2019 від 04.09.2019 про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_2 ;

5) визнати протиправними дії: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 20298303; Ради адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», ідентифікаційний код юридичної особи 38488439 у відношенні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 щодо:

- неналежних заснування, утворення, організацію, перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, розгляду дисциплінарної справи, складання, оформлення, оголошення, вручення, оприлюднення, внесення до Єдиного реєстру адвокатів України, виконання Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №6/ДПР-19 від 13.06.2019 про позбавлення адвоката ОСОБА_2 права на заняття адвокатською діяльністю;

- неналежного виконання рішення суду від 16.07.2019 по справі №160/6323/19, що підлягає негайному виконанню, про зупинення дії Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №6/ДПР-19 від 13.06.2019 про позбавлення адвоката ОСОБА_2 права на заняття адвокатською діяльністю;

6) визнати протиправними дії: Ради адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», ідентифікаційний код юридичної особи 38488439 у відношенні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 щодо неналежного ведення Єдиного реєстру адвокатів щодо адвоката ОСОБА_2 ;

7) скасувати Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №6/ДПР-19 від 13.06.2019 про позбавлення адвоката ОСОБА_2 права на заняття адвокатською діяльністю;

8) зобов`язати Раду адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавну некомерційну професійну організацію «Національна асоціація адвокатів України», ідентифікаційний код юридичної особи 38488439 негайно внести до Єдиного реєстру адвокатів України щодо адвоката ОСОБА_2 наступні зміни:

- інформацію з розділу «Інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю» видалити;

- доповнити розділ «Адреса робочого місця та номери засобів зв`язку» таким записом: «телефони: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 »;

9) стягнути солідарно з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 20298303; Ради адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України, ідентифікаційний код юридичної особи 38488439, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ідентифікаційний код юридичної особи - 26080214 на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1

- збитки в сумі 467585 (чотириста шістдесят сім тисяч п`ятсот вісімдесят п`ять) гривень 00 копійок;

- моральну шкоду в сумі 1000000 (один мільйон) гривень 00 копійок;

всього на загальну суму 1467585 (один мільйон чотириста шістдесят сім тисяч п`ятсот вісімдесят п`ять) гривень 00 копійок;

10) при винесенні рішення судові витрати стягнути солідарно з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 20298303; Ради адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», ідентифікаційний код юридичної особи 38488439; Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ідентифікаційний код юридичної особи - 26080214 на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

11) зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 20298303; Раду адвокатів Дніпропетровської області, ідентифікаційний код юридичної особи 38598654; Недержавну некомерційну професійну організацію «Національна асоціація адвокатів України», ідентифікаційний код юридичної особи 38488439; Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, ідентифікаційний код юридичної особи - 26080214 подати до суду звіт про виконання судового рішення протягом 3 (трьох) денного строку з моменту набрання законної сили рішенням суду.

На підставі розпорядження №619д від 25.10.2023 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2023 справу №160/6323/19 передано судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2023 прийнято до провадження адміністративну справу №160/6323/19, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами та встановлено відповідачам строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали для надання суду відзиву на позов та докази в обґрунтування відзиву разом із доказами надіслання позивачу, а позивачу встановлено строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов, а також зобов`язано позивача надати до суду разом із відповіддю на відзив документи, що підтверджують надання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Цією ж ухвалою суду витребувано у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області докази з їх документальним підтвердженням на обґрунтування правових підстав для прийняття рішення №6/ДПП-19 від 16.05.2019 про порушення дисциплінарної справи відносно позивача.

03.11.2023 позивачем подано до суду заяву про відвід судді, в якій просить: 1. розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням(викликом) сторін; 2. забезпечити позивачу ОСОБА_3 проведення всіх без винятку судових засідань по даній справі у режимі відеоконференції; 3. визначити суд, відповідальний за проведення відеоконференції під час вищевказаного судового засідання (пропоную Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області); 4. дослідити у судовому засіданні всі без винятку відео-, аудіо- та інші матеріали, на які зроблено посилання у даній заяві; 5. призначити у нарадчій кімнаті запропоновану судово-психологічну експертизу суддя Марина Бухтіярова, оголосивши перерву у розгляді відводу; 6. вислухати пояснення суддя Марина Бухтіярова з приводу заявленого відводу; 7. За результатом судово-психологічної експертизи задовольнити відвід суддя Марина Бухтіярова; 8.задовольнити первісний позов у повному обсязі з будь-яких причин та за будь-яких обставин.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 визнано заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярової М.М. необґрунтованою та передано матеріали адміністративної справи №160/6323/19 для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2023 (суддя Златін С.В.) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 03.11.2023 року про відвід судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярової М.М.

Дана адміністративна справа передана судді Бухтіяровій М.М. для продовження розгляду.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, що викладене у заяві про відвід судді від 03.11.2023, суд зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання позивачем зазначено, що для встановлення обставин справи суд має забезпечити публічне слухання, мають бути заслухані усні пояснення сторін та досліджено докази у справі саме у відкритому судовому засіданні, оскільки дослідження судом доказів поза межами зали судових засідань унеможливлює встановлення судом фактичних обставин справи та надання їм належної оцінки.

Розглянувши подане позивачем клопотання, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Відповідно до положень частин першої, четвертої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

При цьому, спрощене позовне провадження передбачено законодавцем для розгляду справ як незначної складності, перелік яких визначений ч.6 ст. 12 КАС України, так інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та частині 4 статті 257 КАС України.

Крім того, спрощене позовне провадження передбачено законодавцем для розгляду, в тому числі справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Щодо доводів позивача в обґрунтування клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні про те, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, а також забезпечення відкритості процесу та публічного судового розгляду, змагальності сторін є необхідність проведення розгляду справи в загальному позовному провадженні, суд зазначає наступне.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про прийняття провадження у справі.

Відповідно до частині 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Сторони при розгляді адміністративної справи не обмежені у наданні до суду заяв по суті, письмових пояснень із викладенням своєї позиції щодо суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань іншої сторони (опонента), подавати додаткові докази та користуватись усіма наданими процесуальними правами.

Положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

Позивач у клопотанні хоч і посилається на те, що вирішення спірних правовідносин вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи, проте не зазначає, встановлення яких саме обставин у справі є неможливим шляхом дослідження доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання, та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи або їх повноту.

Поряд з цим, законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

За таких обставин, суд вважає клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження необґрунтованим.

Поряд з цим, при вирішенні питання щодо розгляду справи в загальному позовному провадженні судом враховано наступне.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено воєнний стан на території України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався.

26 липня 2023 року Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні № 451/2023 воєнний стан на території України продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, тобто до 15 листопада 2023 року.

В силу положень частини першої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження, зокрема, судів.

Відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Разом з цим, статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Зважаючи на характер заявленого спору, а також приймаючи до уваги рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, враховуючи нестабільність ситуації в регіоні з початку повномасштабної військової агресії, часті масовані ракетні обстріли всієї території України, в тому числі території м. Дніпра та Дніпропетровської області, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, оскільки участь сторін у судовому засіданні в приміщенні суду може бути небезпечна для їх життя та здоров`я.

Доводи позивача про те, що витребування судом доказів у відповідача-1 з власності ініціативи є протиправним та свідчать про упередженість судді, безпідставні, оскільки такий обов`язок суду передбачений законодавцем з метою виконання завдань адміністративного судочинства для всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами відповідно до положень ч.ч.1, 4 ст.9 КАС України, ч.4 ст.77 КАС України.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про допит свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що викладене у заяві про відвід судді від 03.11.2023, суд зазначає наступне.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (статті 73 КАС України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 74 КАС України).

Показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи (стаття 91 КАС України).

Як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання (стаття 65 КАС України).

Отже, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, і такі дані встановлюються, зокрема, показаннями свідків.

Заявляючи клопотання про допит свідків, позивачем не зазначено, які обставини щодо предмету доказування ці особи можуть підтвердити або спростувати, у зв`язку із чим клопотання про виклик свідків не підлягає задоволенню.

Щодо призначення техніко-психологічної експертизи відеозвукозапису від 21.08.2023, суд зазначає наступне.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, і такі дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до частини першої статті 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (частина перша статті 104 КАС України).

За змістом статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Отже, в розумінні наведених норм суд призначає експертизу за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Заявляючи клопотання про призначення техніко-психологічної експертизи відеозвукозапису від 21.08.2023, позивачем не обґрунтовано необхідності призначення такої експертизи, не вказано, для з`ясування яких саме обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити такі обставини неможливо, у зв`язку із чим клопотання про призначення експертизи не підлягає задоволенню.

Поряд з цим, позивач необмежений надати висновок експерта, складений на його замовлення у відповідності до процесуального законодавства, на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Щодо клопотання позивача про витребування з Криворізького відділу поліції копій документів з матеріалів кримінального провадження №0000552 від 22.03.2019 за ст.377 ч.1 КК України, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Заявляючи клопотання про витребування доказів, позивачем не обґрунтовано необхідності витребування з Криворізького відділу поліції копій документів з матеріалів кримінального провадження №0000552 від 22.03.2019, не конкретизовано документів, які необхідно витребувати, не зазначено обставин, які можуть підтвердити такі документи, або аргументи, які вони можуть спростувати; крім того, позивачем не вказано, які дії він вжив для отримання таких доказів самостійно, не надано і доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, у зв`язку із чим клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.2, 9, 12, 77, 80, 101-102, 104, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 , викладених у заяві про відвід судді від 03.11.2023, про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, допит свідків, призначення експертизи, витребування доказів в адміністративній справі №160/6323/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Відповідача-1: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, Відповідача-2: Ради адвокатів Дніпропетровської області, Відповідача-3: Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», Відповідача-4: Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Адвокатське об`єднання «Всеукраїнська спілка адвокатів» про визнання дій протиправними, скасування рішень, стягнення збитків і моральної шкоди відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова