Справа № 160/22306/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2022-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
16.11.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бонорум Компані», в якому позивач просить суд:
У судове засідання представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи представник відповідача належним чином повідомлений судом, що підтверджується наявними матеріалами справи. До суду надійшло клопотання відповідача про закриття провадження у справі (вх. №9283/22ел від 02.08.2022), з огляду на відсутність порушень вимог чинного законодавства.
За приписами ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Враховуючи клопотання представника позивача про розгляд справи за його відсутності, з огляду на те, що представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явилися та належним чином повідомлені судом про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується наявними матеріалами справи, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження у відповідності до ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
Означена перевірка проведена на підставі наказу №17 від 28.01.2021 «Про проведення перевірок», повідомлення за вих. №1230/02-21 від 21.07.2021 «Про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду «контролю», яке надіслано відповідачеві рекомендованим листом від 26.07.2021, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №991 від 02.08.2021.
Щодо будівель та приміщень, розташованих за адресою: м. Дніпро, вулиця Короленка, будинок 3, виявлені порушення наступних приписів:
- ППБУ, розділ V, п. 1.4 ДСТУ 9047:2020 (Системи пожежного захисту, Настанова з підтримання експлуатаційної придатності), п. 4.1, п. 4.3, п. 6.1, 6.3, а саме: підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно ДСТУ 9047:2020 (частково) (пункт 1);
- ППБУ, розділ IV, п. 1.20, а саме: не виконано заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не рідше 1 раз на 2 роки (усі приміщення) (пункт 2);
- ППБУ, розділ ІІІ, п. 2.37, ДБН В.1.1-7:2016, п. 7.3.22, а саме: допускається розташування вбудованого у сходовій клітці 2-го поверху будівлі (пункт 3);
- ППБУ, розділ ІІ, пп. 22, розділ ІІІ, п. 2.3, ДБН В.1.1-7:2016, п. 8.6, а саме: вихід на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу (другий вхід) (пункт 4);
- ППБУ, розділ ІІІ, п. 2.37, ДБН В.1.1-7:2016, п. 7.2.11, а саме: двері сходових клітин не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах (другий евакуаційний вихід) (пункт 5);
- ППБУ, розділ ІІ, п. 9, розділ ІІІ, п. 2.17, а саме: на шляхах евакуації (коридор) застосовуються будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки (9-й поверх) (пункт 6);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 6, а саме: пожежні крани-комплекти не мають отворів для провітрювання та візуального огляду їх без розкривання (частково) (пункт 7);
- ППБУ, розділ V, п. 2.3, пп. 2, а саме: в приміщенні насосної станції допускається зберігання сторонніх предметів і устаткування (пункт 8);
- ППБУ, розділ V, п. 2.3, пп. 6, а саме: біля входу в приміщення насосної станції відсутній напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі (пункт 9);
- ППБУ, розділ V, п. 2.3, пп. 7, а саме: на дверях насосної станції не вказано місце зберігання ключів (пункт 10);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 2, а саме: кожен пожежний кран-комплект на кожному поверсі не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (друга сходова клітка) (пункт 11);
Щодо будівель та приміщень, розташованих за адресою: м. Дніпро, вулиця Центральна, будинок 14, виявлені порушення наступних приписів:
- ППБУ, розділ IV, п. 1.20, а саме: не виконано заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не рідше 1 раз на 2 роки (усі приміщення) (пункт 12);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 6, а саме: пожежний кран-комплект не має отвору для провітрювання (пункт 13);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 2, а саме: пожежний кран-комплект не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (пункт 14).
За результатами проведеної перевірки ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області звернулося до суду із позовною заявою про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, будівель та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч.1 ст.47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з чч. 1 та 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
За змістом приписів ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Наведена норма кореспондується з приписами ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Пунктом 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
З аналізу наведених норм слідує, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта .
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
З матеріалів справи слідує, що під час проведення планової перевірки ТОВ «Бонорум Компані» виявлено численні порушення правил пожежної і техногенної безпеки, які зазначені в акті перевірки №721 від 20.08.2021 та які створюють загрозу для життя та здоров`я людей.
При цьому, відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Судом також встановлено, що в подальшому після проведення планової перевірки та складання акта №721 від 21.08.2021, яким зафіксовано виявлення вищевказаних порушень, за заявою ТОВ «Бонорум Компані» №87 від 01.06.2022 у зв`язку зі вжиттям заходів з усунення порушень та виконання вимог, зазначених в акті №721 від 20.08.2021, а саме: в пункті 2, пункті 7, пункті 10, пункті 13, фахівцями відділу ЗЗ з ПНС Дніпровського району ЦЗД ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області в період з 17.06.2022 по 21.06.2022 здійснено позапланову перевірку ТОВ «Бонорум Компані» з питань усунення виявлених порушень, за результатами проведення планового (позапланового) державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Бонорум Компані» складено акт №143 від 21.06.2022.
В ході проведення означеної позапланової перевірки на розгляд ставилися такі питання:
- замір опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання проводиться один раз на два роки (п. 1.20 глави І розділу IV ППБУ);
- пожежні крани-комплекти розміщуються у вбудованих та навісних шафках, які мають отвори для провітрювання, і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (пп. 6 п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).
За результатами проведення означеної позапланової перевірки встановлено відсутність порушень ТОВ «Бонорум Компані» із зазначених вище питань, тобто щодо порушень, зазначених у пункті 2, пункті 7, пункті 10, пункті 13 акта № 721 від 20.08.2021.
Отже, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що залишилися не усунутими відповідачем порушення, зазначені в акті № 721 від 20.08.2021:
Щодо будівель та приміщень, розташованих за адресою: м. Дніпро, вулиця Короленка, будинок 3:
- ППБУ, розділ V, п. 1.4 ДСТУ 9047:2020 (Системи пожежного захисту, Настанова з підтримання експлуатаційної придатності), п. 4.1, п. 4.3, п. 6.1, 6.3, а саме: підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно ДСТУ 9047:2020 (частково) (пункт 1);
- ППБУ, розділ ІІІ, п. 2.37, ДБН В.1.1-7:2016, п. 7.3.22, а саме: допускається розташування вбудованого у сходовій клітці 2-го поверху будівлі (пункт 3);
- ППБУ, розділ ІІ, пп. 22, розділ ІІІ, п. 2.3, ДБН В.1.1-7:2016, п. 8.6, а саме: вихід на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу (другий вхід) (пункт 4);
- ППБУ, розділ ІІІ, п. 2.37, ДБН В.1.1-7:2016, п. 7.2.11, а саме: двері сходових клітин не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах (другий евакуаційний вихід) (пункт 5);
- ППБУ, розділ ІІ, п. 9, розділ ІІІ, п. 2.17, а саме: на шляхах евакуації (коридор) застосовуються будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки (9-й поверх) (пункт 6);
- ППБУ, розділ V, п. 2.3, пп. 2, а саме: в приміщенні насосної станції допускається зберігання сторонніх предметів і устаткування (пункт 8);
- ППБУ, розділ V, п. 2.3, пп. 6, а саме: біля входу в приміщення насосної станції відсутній напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі (пункт 9);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 2, а саме: кожен пожежний кран-комплект на кожному поверсі не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (друга сходова клітка) (пункт 11);
Щодо будівель та приміщень, розташованих за адресою: м. Дніпро, вулиця Центральна, будинок 14:
- ППБУ, розділ IV, п. 1.20, а саме: не виконано заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не рідше 1 раз на 2 роки (усі приміщення) (пункт 12);
- ППБУ, розділ V, п. 2.2, пп. 2, а саме: пожежний кран-комплект не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (пункт 14).
Таким чином, станом на час розгляду справи відповідачем фактично усунуто лише частину виявлених перевіркою порушень, при цьому, серед не усунутих порушень залишилися й ті, які створюють загрозу для життя та здоров`я людей.
При цьому, суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки створює реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки неналежне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Влаштування приміщень в сходовій клітині може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх невідповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність пристроїв для самозачинення та ущільнення в притулах дверей виходів до сходової клітини створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою, ніж нормовані, може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Порушення, зазначенні в акті перевірки відповідача свідчать про те, що відповідачем не було забезпечено безпеку об`єктів, що перевірялися, на належному рівні шляхом забезпечення системами запобігання.
Тобто на об`єктах відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей і матеріальні цінності, а саме: полум`я й іскри; підвищена температура навколишнього середовища; токсичні продукти горіння і термічного розкладання; дим; знижена концентрація кисню. Вищезазначені фактори пожежі несуть реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Пунктом 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п. 24 зазначеної вище статті Кодексу цивільного захисту України, надзвичайна ситуація обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Однак, відповідач не зважаючи на встановлені перевіркою порушення, про наявність яких ТОВ «Бонорум Компані» достеменно відомо з серпня 2021 року, експлуатує об`єкти з цими порушеннями правил і норм пожежної та техногенної безпеки, в тому числі і станом на час розгляду справи, чим створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єктів у відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (як працюючого персоналу, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).
При цьому, ТОВ «Бонорум Компані» до суду не надавалися зауваження або заперечення до проведених заходів щодо перевірки та складеного за її результатами акта, на які посилався позивач у своєму відзиві.
Станом на день розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті планової перевірки № 721 від 20.08.2021.
Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи (експлуатації) цих об`єктів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам позивача щодо створення наявним порушенням реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що виявлені перевіркою порушення техногенної та пожежної безпеки є реальною загрозою для життя та здоров`я людей, є не усунутими на момент розгляду справи судом, що підтверджено матеріалами справи.
Пожежа це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018 у справі №826/4267/16.
Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст. 70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 КАС України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись статтями 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Повний текст судового рішення складений 02.08.2022.

Суддя О.В. Царікова