Справа № 160/2678/20
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 листопада 2023 рокуСправа №160/2678/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Врона О.В.,. розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, ) про визнання протиправною та скасування вимоги - задоволено.

Визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 11 листопада 2019 року №Ф-10216-50/76.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп.

Ухвалою суду від 11.08.2022 замінено відповідача у справі №160/2678/20 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області () на його правонаступника - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремлений підрозділ ДПС України ().

ОСОБА_1 звернувся із заявою про роз`яснення судового рішення від 09.06.2020 у даній справі, в якій просить роз`яснити чи скасовує судове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 суму недоїмки у розмірі 25879,61 грн., вказаної у податковій вимозі №Ф-10216-50/76 від 11.11.2019, яка визнана протиправною та скасованою.

Надати роз`яснення чи має право Головне управління ДПС у Дніпропетровській області нараховувати пеню та інші штрафні санкції на підставі недоїмки у розмірі 25879,61 грн., вказаної у податковій вимозі №Ф-10216-50/76 від 11.11.2019, складаючи інші податкові вимоги.

Ухвалою суду від 06.11.2023 заяву про роз`яснення судового рішення призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Позивач зазначає, що після прийняття Дніпропетровським окружним адміністративним судом рішення від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 11 листопада 2019 року №Ф-10216-50/76, Другим Правобережним відділом державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 22.09.2022 було відкрито постанову про відкриття провадження про примусове виконання вимоги №Ф-10216-50/67Р від 10.08.2022, виданої Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області. Виконавчою службою були прийняті заходи з блокування банківських карток позивача, обмеживши тим самим фінансові можливості особи.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області у відповідь на запит позивача щодо виконання судового рішення листом №64818/6/04-36-13-05-10 від 27.09.2023 повідомило, що у зв`язку з прийнятим судовим рішенням у справі №160/2678/20, вимога про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2019 №Ф-10216-50/67 відкликана 10.07.2020 та передано повідомлення про скасування вимоги до Новокадацького відділу державної виконавчої служби Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Дніпро.

Додатково повідомлено, що скасування вимоги не скасовує суму недоїмки по суті.

Згідно інформаційно-комунікаційної системи «Податковий блок» у платника по єдиному внеску, код бюджетної класифікації 71040000, станом на 31.01.2022 обліковувався борг (недоїмка) у сумі 30711,91 грн.

Головним управлінням ДПС сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) від 10.08.2022 №Ф-10216-50/67Р на суму 30711,91 грн. та надіслана на адресу платника рекомендованим повідомленням про вручення.

При розгляді заяви, суд виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.14 КАС судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частинами 1, 2 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

За змістом наведених норм судове рішення може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду містить обґрунтування його прийняття, резолютивна частина викладена чітко та не допускає неоднозначного трактування.

В той же час, враховуючи, що сума недоїмки обліковується в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 , суд вважає можливим надати роз`яснення судового рішення для запобігання подальшого порушення прав і інтересів позивача.

Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до положень підпунктів 19-1.1.8, 19-1.1.10, 19-1.1.24, 19-1.1.46 пункту 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: забезпечують достовірність та повноту обліку платників податків та платників єдиного внеску, суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням (підп. 19-1.1.8); забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів (підп. 19-1.1.10); здійснюють відстрочення, розстрочення та реструктуризацію грошових зобов`язань та/або податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, а також списання безнадійного податкового боргу (підп.19-1.1.24); використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (підп.19-1.1.46).

Станом на час виконання судового рішення діяв Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року N 422, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 р. за N 751/28881 (Порядок №422).

В подальшому наказом Міністерства фінансів України 12 січня 2021 року №5 затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який містить аналогічні положення.

Відповідно до п.1 підрозділу 1 розділу ІІ Порядку № 422 інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

За п. 1 глави 4 розділу ІV Порядку № 422 відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Таким чином, в інтегрованій картці платника податків повинна бути відображена інформація, у тому числі про відкриття провадження у справі та рішення суду прийняте по суті стосовно податкової вимоги, що оскаржується в судовому порядку.

Пунктом 2 Розділу 9 «Відображення в ІКП нарахованих сум податків за податковими повідомленнями-рішеннями» Порядку № 422 встановлено, що на підставі інформації про початок/продовження у законодавчо встановлені строки процедури адміністративного оскарження (скарга (заява) платника податків) або про початок/продовження процедури судового оскарження нарахована сума податків вважається неузгодженою, а в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо її виключення.

За результатами адміністративного або судового оскарження:

при частковому скасуванні сум формується нове повідомлення-рішення на суму, що залишилась;

при збільшенні донарахованої суми формується повідомлення-рішення на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику податків (вноситься дата вручення до інформаційної системи органів ДФС та виконуються процеси, описані у главі 8 цього розділу).

У разі якщо за результатами адміністративного оскарження нарахована сума податку у повному обсязі підтверджується, та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо її поновлення.

У разі якщо за результатами судового оскарження (рішення суду, прийняте по суті) нарахована сума податку у повному обсязі підтверджується, та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо поновлення такої суми.

У разі якщо за результатами судового оскарження нарахована сума у повному обсязі скасовується, то в ІКП відображення облікових показників щодо поновлення такої суми не проводиться.

Згідно ст. 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо:

- сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення; - контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу;

- контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі; - рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі;

- рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.1 пункту 60.1 цієї статті, податкова вимога вважається відкликаною у день, протягом якого відбулося погашення суми податкового боргу в повному обсязі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.2 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги.

У випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Якщо нарахована сума грошового зобов`язання або податкового боргу збільшується внаслідок їх адміністративного оскарження, раніше надіслане (вручене) податкове повідомлення-рішення або податкова вимога не відкликаються. На суму збільшення грошового зобов`язання надсилається окреме податкове повідомлення-рішення, а на суму збільшення податкового боргу окрема податкова вимога не надсилається (не вручається).

Відповідно ж до підпункту 21.1.2 пункту 21.1 статті 21 Податкового кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Вказана правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25 березня 2020 року в адміністративній справі № 826/9288/18.

Як зазначено вище, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 11 листопада 2019 року №Ф-10216-50/76.

Оскільки вказана податкова вимога є відкликаною 10.07.2020, податковий орган повинен був внести відповідні коригування до облікових даних позивача.

Суд також вважає необхідним вказати, що у випадку відмови податкового органу здійснити відповідні коригування в інтегрованій картці платника ЄСВ, позивач має право звернутися з позовними вимогами до суду визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо не виключення з інтегрованої картки платника сум заборгованості (недоїмки), що виникли на підставі вимоги про сплату ЄСВ від 11.11.2019 за №Ф-10216-50/76, яка скасована в судовому порядку та зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 , шляхом виключення з неї суми недоїмки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 248, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправною та скасування податкової вимоги задовольнити.

Роз`яснити, що оскільки рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2020 у справі №160/2678/20 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 11 листопада 2019 року №Ф-10216-50/76, вказана податкова вимога є відкликаною 10.07.2020, податковий орган повинен був внести відповідні коригування до облікових даних позивача, шляхом виключення з інтегрованої картки платника сум заборгованості (недоїмки), що виникли на підставі вимоги про сплату ЄСВ від 11.11.2019 за №Ф-10216-50/76.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені ст.ст 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона