Справа № 340/9302/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 листопада 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/9302/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (вул. Віктора Чміленка, 41, м. Кропивницький, Кіровоградської області, 25006; ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді. А також стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Мишака Дмитра Едуардовича, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 12.06.2023 року № 302 застосовано до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 25.05.2023 року № 733 про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення до дня поновлення на роботі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 5 статті 120 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наказом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 12.06.2023 року № 302 застосовано до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Із вказаним наказом позивач ознайомився 12.06.2023 року, про що вказано представником позивача в позовній заяві.

Представник позивача у заяві про поновлення строку зазначає, що підставою звільнення позивача зі служби послугував ніби то дисциплінарний проступок ОСОБА_1 , а саме дорожньо-транспортна пригода, яка сталась 10.05.2023 у м. Миколаєві за участі поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 (м. Гайворон) Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області сержанта поліції Хоменка І.Г., який перебував з ознаками алкогольного сп`яніння. За вказаним фактом відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ААД №416011 від 22.05.2023, згідно якого ОСОБА_1 інкримінується порушення п.2.9а Правил дорожнього руху України, за що відповідальність передбачена ч.1 ст.130 КУпАП. Вказаний протокол було оскаржено до Центрального районного суду Миколаївської області у справі №490/4970/23. Лише 13.09.2023 суддею Центрального районного суду Миколаївської області Лященком В.Л. було винесено постанову у справі №490/4970/23, якою провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП закрито у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Вказану постанову ОСОБА_1 отримав 13.09.2023, що, як на переконання представника позивача, й стало підставою для оскарження спірних у наказів ГУНП в Кіровоградській області про його звільнення зі служби в поліції.

Надаючи правову оцінку поданій заяві, суддя зазначає наступне.

Указом Президента України Про введення воєнного стану від 24.02.2022 №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого продовжено: з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб (Указ Президента України від 14.03.2022 №133/2022); з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб (Указ Президента України від 18.04.2022 №259/2022); з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 17.05.2022 №341/2022); з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 12.08.2022 №573/2022); з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 07.11.2022 №757/2022); з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 06.02.2023 №58/2023); з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 01.05.2023 №254/2023); з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб (Указ Президента України від 26.07.2023 №451/2023).

Законом України № 2123-IX від 15.03.2022 року доповнено Дисциплінарний Статут розділом V ''Особливості проведення службового розслідування в період воєнного стану''.

Згідно частини 4 статті 31 Дисциплінарного Статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суддя зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Верховний суд у постанові від 08.02.2023 року у справі №120/7567/22 виснував, що у контексті спірних правовідносин застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Відповідно до матеріалів позовної заяви до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, із наказом про притягнення до відповідальності позивач ознайомлений 12.06.2023 року, про що представник позивача зазначає в позовній заяві.

До суду позовна заява ОСОБА_1 про оскарження наказу про притягнення його до відповідальності надійшла лише 07.11.2023 року.

Доводи представника позивача про звернення позивача до суду після розгляду матеріалів про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відхиляються судом, з огляду на те, що звільнення відбулось на підставі наказу, прийнятого за результатом проведення службового розслідування, а не на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №416011 від 22.05.2023 року.

Згідно до вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Відтак, суддя дійшла висновку, що оскільки ОСОБА_1 пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а доводи, наведені представником позивача у заяві про поновлення строку не є поважними, позивачу (представнику) необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення з цим позовом, вказавши, за наявності інші поважні причини його пропуску, а також надати документальні докази в підтвердження поважності причин його пропуску.

При цьому суддя зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 120, 122, 123, 169, 170 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК