Справа № 160/22884/23
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Лозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 15 серпня 2023 року №439 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 13 вересня 2013 року № 1195 о/с про звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;
- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції з 13 вересня 2023 року;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме, з 13 вересня 2023 року по день фактичного розрахунку;
- допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення на службі та виплати заробітної плати за один місяць.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ОСОБА_1 , проходив службу на посаді інспектора взводу №1 роти №° 1 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, мав звання старший лейтенант поліції. Загальний стаж служби в поліції - 6 років.
Наказом Департаменту патрульної поліції від 15.08.2023 року № 439 о/с у відношенні позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, а саме, відповідно до зазначеного наказу: «За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2 частини першої статті 18, частини другої статті 29 частини першої статті 43, частини першої статті 44, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1,3,6,7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року№ 1026, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.
Наказом ДПП від 13 вересня 2023 року № 1195 о/с позивача звільнено зі служби в поліції.
Позивач вважає вказані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки службове розслідування проведено відносно позивача з явними порушеннями, а саме належним чином не був повідомлений про початок службового розслідування, у повній мірі не міг надавати пояснення по справі, оскільки був позбавлений цієї можливості, не надано можливості ознайомитися з матеріалами розслідування враховуючи те, що позивач звертався із письмовим рапортом про надання копій матеріалів, чим позбавлений конституційного права на захист.
Крім того, позивач впевнений, що оскаржувані накази прийняті без врахування усіх обставин, що мають значення для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Ухвалою суду від 12.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідачем надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що службовим розслідуванням в повній мірі встановлено наявність в діях позивача повного складу дисциплінарного проступку, який за своєю суттю є грубим порушенням вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 29, частини першої статті 43, частини першої статті 44 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, зміст якої визначений частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 6, 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та пункту 5 розділу І Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС № 1026, та полягає у застосуванні 18.06.2023р. під час виконання службових обов`язків фізичної сили до ОСОБА_2 , що не була пропорційною і необхідною для забезпечення особистої безпеки або/та безпеки інших осіб, припинення правопорушення, затримання особи, яка вчинила правопорушення, для забезпечення виконання повноважень, покладених на нього законом, а також не вів безперервно відеозйомку на отриманий портативний відеореєстратор № 471342.
Відповідач впевнений, що поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для працівників органів поліції, оскільки вчинення подібних дій може мати наслідком встановлення негативної суспільної думки щодо органів правопорядку та підривати рівень довіри населення до поліції, який є основним критерієм оцінки ефективності діяльності їх органів та підрозділів, наприклад, викликати страх перед поліцією у громадян, які потребують забезпечення охорони їх прав і свобод, вчинення заходів протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (зважаючи, серед іншого, що в даному випадку заходи примусу у вигляді застосування фізичної сили були застосовані поліцейським саме до особи, яка здійснила виклик наряду патрульної поліції за скороченим номером «102»).
Під час проведення службового розслідування, проведеного на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (як визначено ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України), дисциплінарною комісією було здійснено визначений Дисциплінарним статутом Національної поліції України комплекс заходів, спрямованих на забезпечення права на захист як позивачу, так і іншим поліцейським, чиї дії підлягали дослідженню та оцінці в межах даного службового розслідування, що полягало в забезпеченні їм достатньої кількості часу та можливостей для надання письмових пояснень щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та доказів правомірності своїх дій. При цьому, жодних письмових клопотань про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів та/або отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, від позивача голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування не надходило.
З огляду на наявні матеріали службового розслідування та наведені положення нормативно-правових актів, беручи до уваги відомості, що характеризують позивача, зважаючи на попередню поведінку останнього та його ставлення до служби, а також відсутність пом`якшуючих обставин, враховуючи при цьому негативний вплив вчинених ним дій на авторитет органів Національної поліції, відповідач вважає, що дисциплінарною комісією в повній мірі встановлено наявність в діях позивача повного складу дисциплінарного проступку, що повинно мати наслідком притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності шляхом накладення найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Серед іншого, відповідач звертає увагу на те, що згідно вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, визначення виду дисциплінарного стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом начальника Департаменту патрульної поліції.
З огляду на викладене, відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебував на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Наказом від 03.07.2023 року № 264 «Про продовження строку службового розслідування» продовжено термін проведення службового розслідування, призначеного наказом начальника УПП в Дніпропетровській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 27.06.2023 року № 261, на 15 днів.
За результатами проведеного службового розслідування з метою повного, об`єктивного та усебічного встановлення причин і обставин порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що мало місце 18.06.2023 року під час виконання службових обов`язків, а саме під час реагування на повідомлення через скорочений номер екстреного виклику поліції «102» за фактом хуліганства, яке відбулось за адресою: АДРЕСА_1 , про що стало відомо з рапорту інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , зареєстрованого 26.06.2023 року за №7602BH/41/19-2023, складено висновок від 21.07.2023 року, затверджений начальником УПП в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції 21.07.2023 року.
Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, визнати такими, що знайшли своє повне об`єктивне підтвердження.
Наказом Департаменту патрульної поліції від 15.08.2023 року № 439 «Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини другої статі 29, частин першої статті 43, частини першої статті 44, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 6, 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої показом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026, відповідно до пункту 7 частив третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосовано до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону №4 УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0131563) дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.09.2023 року № 1195 о/с «По особовому складу», відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0131563), інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону №4 УПП в Дніпропетровській області, з 13 вересня 2023 року з відрахуванням грошового забезпечення за 10 діб надмірно нарахованої частини чергової оплачуваної відпустки за час невідпрацьованої частини календарного року, установивши премію за вересень 256, 273 %.
З матеріалів справи вбачається, що Наказом Департаменту патрульної поліції від 09.10.2023 року № 1349 о/с «По особовому складу» внесено зміни в абзац перший та другий наказу ДПП від 13.09.2023 року № 1195 о/с, викладено їх в такій редакції:
«старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0131563), інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, з 27 вересня 2023 року з відрахуванням грошового забезпечення за 10 діб надмірно нарахованої частини чергової оплачуваної відпустки за час невідпрацьованої частини календарного року, установивши премію за вересень 2023 року в розмірі 256,273 %.
Станом на день звільнення стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років, надання додаткової оплачуваної відпустки в календарному обчисленні - 05 років 10 місяців 21 день».
Позивач, не погоджуючись з наказом Департаменту патрульної поліції від 15 серпня 2023 року №439 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , та наказом Департаменту патрульної поліції від 13 вересня 2013 року № 1195 о/с про звільнення зі служби в поліції, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок) та іншими нормативно-правовими актами (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з частиною другою зазначеної статті, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
За Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Стаття 13 Дисциплінарного статуту передбачає, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Пунктами 1- 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пунктів 1, 2, 9 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.
З аналізу норм законодавства, яке регулює особливості проходження служби в поліції слідує, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.
Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.
Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.
Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.
З матеріалів справи вбачається що в ході службового розслідування встановлено, що 26.06.2023 року до ВМтА3 УПП в Дніпропетровській області ДТП надійшов рапорт інспектора ВМтАЗ УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції Михайлюка Сергія Ігоровича, зареєстрований за № 7602вн/41/19-2023, у якому він доповів про те, що 25.06.2023 року під час виконання службових обов`язків, нарядом поліції «…0016», у складі якого він перебував спільно зі старшим інспектором BMтA3 УПП в Дніпропетровській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_4 , було проведено вибіркову перевірку відеоматеріалів з портативних відеореєстраторів особового складу батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП.
У ході проведення перевірки портативного відеореєстратора № 471342, закріпленого 18.06.2023 року за інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , встановлено факт неналежного виконання службових обов`язків зазначеним вище патрульним поліцейським під час реагування нарядом поліції «…0123», у складі якого він перебував спільно з поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_5 , на повідомлення про хуліганство (подію зареєстровано у Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події відділення поліції № 2 Дніпропетровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ВП № 2) за № 9944 від 18.06.2023 року).
Так, поліцейський ОСОБА_1 , під час затримання ОСОБА_2 , року народження, в під`їзді будинку АДРЕСА_2 , наніс удар долонею в область обличчя вказаного чоловіка та після повалення на підлогу наніс удар ногою в область обличчя, внаслідок чого, ймовірно, даний громадянин втратив на деякий час свідомість.
У подальшому поліцейські доставили ОСОБА_2 до відділення поліції для складання адміністративних матеріалів.
Проаналізувавши вищевикладене та за допомогою відомостей, які містяться в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), встановлено, що 18.06.2023 року об 11.32 год. через скорочений номер екстреного виклику поліції «102» з номеру телефону від ОСОБА_2 надійшло повідомлення із первинною кваліфікацією - «хуліганство» (ЄО ВП № 2 № 9944 від 18.06.2023 року, електронна картка «102» за № НОМЕР_1 ).
Зміст повідомлення, внесений оператором, наступний: «Неадекватно себе зараз поводить себе друг на ім?я ОСОБА_6 , нетактовно розмовляє із заявником, чоловік у стані алкогольного сп?яніння».
Реагування на зазначене повідомлення здійснювалось нарядом поліції «…0123», у складі поліцейських ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , який о 12.50, за результатом його опрацювання, вніс до системи ІПНП електронний рапорт наступного змісту: «Прибувши на місце було виявлено заявника, котрий перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння почав матірно лаятись в бік поліцейського та хапати його за руку. Це було розцінено як напад, та в результаті гр. ОСОБА_2 р.н. був затриманий із застосуванням фізичної сили та спеціальних засобів. ШМД не потрібна. Було складено протокол за ст. 173 КУпАП» (текст, пунктуація та орфографія збережені).
Згідно з відомостями підсистеми «адмінпрактика» системи ІПНП, 18.06.2023 ОСОБА_1 було складено у відношенні ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №° 414439 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). В свою чергу, ОСОБА_5 було складено у відношенні вказаного громадянина протокол про адміністративне затримання серії А3 № 068911 за статтями 260-263 КУпАП.
Правомірність перебування поліцейських ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на службі у денну зміну, з 07.00 год. до 20.25 год. 18.06.2023 року, у складі наряду поліції «…0123», підтверджується Розстановкою сил та засобів батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, а також графіком несення служби особовим складом підрозділів УПП в Дніпропетровській області ДПП на червень 2023 року.
Під час проведення службового розслідування, керуючись положенням пункту 1 частини дев?ятої статті 15 Дисциплінарного статуту, 04.07.2023 року о 09.59 год. членом дисциплінарної комісії, а саме старшим інспектором з особливих доручень ВМтАЗ УПШ в Дніпропетровській області ДП капітаном поліції ОСОБА_7 , з метою повного та об`єктивного встановлення обставин події було здійснено телефонний дзвінок ОСОБА_2 за номером телефону, зазначеним у його повідомленні через скорочений номер екстреного виклику поліції «102» за фактом хуліганства.
Так, під час спілкування у телефонному режимі ОСОБА_2 згадав про подію, яка мала місце 18.06.2023 року за його участю та участю поліцейського ОСОБА_1 , зазначивши, що поліцейський чоловічої статі наносив рукою удари по його обличчю, а також вдарив його, коли повалив на землю, ногою в область щелепи, внаслідок чого, приблизно на дві хвилини, він втратив свідомість. Також, ОСОБА_2 зазначив, що він під час вказаної події перебував у стані алкогольного сп`яніння, проте все пам?ятає, наголошуючи на тому, що він не проявляв до поліцейського агресії, яка б стала підставою для такої його поведінки.
Додатково, в рамках проведення службового розслідування, ОСОБА_2 надав письмове пояснення, у якому зазначив, що 18.06.2023 року він, перебуваючи у власній квартирі, відпочивав з товаришем. Після цього, ОСОБА_2 здійснив дзвінок через скорочений номер екстреного виклику поліції «102» стосовно того, що він з товаришем надмірно вжили алкоголь. На місце прибув наряд поліції у складі старшого лейтенанта поліції ( ОСОБА_1 ) та дівчини ( ОСОБА_5 ). По їх прибуттю ОСОБА_2 відчинив двері посадовим особам, ОСОБА_1 повідомив йому, що він затриманий, на що опитаний сказав поліцейському, що він піде відпочивати. Після цього, ОСОБА_1 наніс ОСОБА_2 удар ногою в область обличчя, після чого він втратив свідомість.
Після викладеного, ОСОБА_2 прокинувся вже у кайданках та, у подальшому, його було доставлено до відділення поліції.
Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 19.06.2023 року № 733/с «По особовому складу», поліцейський ОСОБА_1 , у період часу з 03.07.2023 року до 17.07.2023 року включно, перебував у відпустці.
У зв?язку із необхідністю вивчення та аналізу значного обсягу зібраних матеріалів, а також з метою забезпечення реалізації прав ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, визначених статтею 18 Дисциплінарного статуту, зважаючи, що останній перебував у відпустці, наказом УПП в Дніпропетровській області ДПП від 03.07.2023 року № 264, було продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.
На виконання положення частини першої статті 27 Дисциплінарного статуту, якою визначено, що під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов?язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення, беручи до уваги, що ОСОБА_1 перебував з 03.07.2023 до 17.07.2023 включно у відпустці, у відповідності до частини другої статті 27 цього Статуту, зазначеному патрульному поліцейському було надіслано виклик поштовим зв?язком рекомендованим листом на адресу місця проживання, що зазначена в його особовій справі (вих. № 7830/41/19/2023 від 03.07.2023 року).
У вказаному виклику ОСОБА_1 , крім іншого, проінформовано про призначення службового розслідування, повідомлено про необхідність з?явитись 18.07.2023 року о 10.00год. до УПП в Дніпропетровській області ДПП, розташованого за адресою: площа Троїцька, буд. 2-А, м. Дніпро (кабінет № 404), для надання пояснень.
У виклику також зазначено, що у разі неможливості з поважних причин прибути для надання пояснень до УПП в Дніпропетровській області ДПП у вказану дату, необхідно повідомити про це члена дисциплінарної комісії, а саме старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 із наданням підтверджуючих документів.
Слід зауважити, що у додатку до вказаного виклику було долучено копію наказу про призначення службового розслідування.
Також, зазначений вище виклик був направлений ОСОБА_1 за допомогою електронної комунікації, а саме за допомогою багатоплатформового месенджеру «Telegram» (на номер телефону, зазначений в особовій справі та Розстановці сил та засобів батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП), з яким даний патрульний поліцейський 03.07.2023 року ознайомився, про що свідчить відповідна відмітка у даному застосунку.
Проте, 18.07.2023 року о 10.00 ОСОБА_1 не з?явився для надання пояснень та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття.
Під час спілкування у телефонному режимі ОСОБА_1 зазначив, що знаходиться під кабінетом лікаря-терапевта, а, отже, піде на лікарняний та нікуди не приїде.
Надати документи, які підтверджують неможливість з поважних причин прибути 18.07.2023 року о 10.00год. для надання пояснень, відмовився.
Беручи до уваги, що інспектор взводу № 1 роти №1 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , не з?явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, зважаючи на те, що для забезпечення реалізації його прав, як поліцейського, у відношенні якого призначено службове розслідування, було вжито усіх можливих заходів, а також його виклик відбувався у порядку, визначеному наведеними вище положеннями Дисциплінарного статуту, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що було складено відповідний акт, зареєстрований 18.07.2023 року за № 8490вн/41/19-2023.
Суд критично ставиться до доводів позивача в частині того, що останній діяв відповідно до вимог законодавства та застосував прийом боротьби та рукопашного бою.
Відповідно до ст. 43 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний заздалегідь попередити особу про застосування фізичної сили, спеціальних засобів і вогнепальної зброї і надати їй достатньо часу для виконання законної вимоги поліцейського, крім випадку, коли зволікання може спричинити посягання на життя і здоров`я особи чи та/або поліцейського або інші тяжкі наслідки, або в ситуації, що склалася, таке попередження є невиправданим або неможливим.
Попередження може бути зроблено голосом, а за значної відстані або звернення до великої групи людей - через гучномовні установки, підсилювачі звуку.
Вид та інтенсивність застосування заходів примусу визначаються з урахуванням конкретної ситуації, характеру правопорушення та індивідуальних особливостей особи, яка вчинила правопорушення.
Поліцейські зобов`язані надавати невідкладну медичну допомогу особам, які постраждали в результаті застосування заходів примусу.
Заборонено застосування фізичної сили, спеціальних засобів і вогнепальної зброї до жінок з явними ознаками вагітності, малолітніх осіб, осіб з явними ознаками обмежених можливостей або старості, крім випадків учинення ними збройного чи групового нападу, учинення збройного опору поліцейському, що загрожує життю і здоров`ю інших осіб або поліцейських, якщо відбити такий напад або опір іншими способами і засобами неможливо.
Згідно зі ст. 44 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський може застосовувати фізичну силу, у тому числі спеціальні прийоми боротьби (рукопашного бою), для забезпечення особистої безпеки або/та безпеки інших осіб, припинення правопорушення, затримання особи, яка вчинила правопорушення, якщо застосування інших поліцейських заходів не забезпечує виконання поліцейським повноважень, покладених на нього законом.
Поліцейський зобов`язаний письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили.
До матеріалів справи відповідачем долучено 2 компакт-диски, на одному з яких міститься запис з боді-камери позивача.
З даного відеозапису чітко вбачається, що позивачем порушено вимоги ст. 43 Закону України «Про Національну поліцію» та не попереджено особу про застосування кайданок чи фізичної сили.
Більше того, з даного відео не вбачається того, щоб дії ОСОБА_2 якимось чином загрожували життю і здоров`ю інших осіб або поліцейських, на що посилається позивач.
Також, суд критично ставиться до доводів позивача, що останньому не було відомо про проведення службового розслідування відносно нього та, як наслідок, позбавлення його права на захист, оскільки в матеріалах справи наявні докази того, що позивачу достеменно було відомо про службове розслідування, можливість надання пояснень тощо. Зокрема, матеріали справи містять копії скрінів повідомлень, надісланих на телефон позивача через месенджер, а також відеозапис, з якого видно, що позивач, спілкуючись зі своїм керівництвом, говорить про те, що він робить вигляд, що не знає про службове розслідування.
Більше того, в матеріалах справи наявна характеристика позивача, з якої вбачається, що останній за час служби в Національній поліції зарекомендував себе безвідповідальним, нестримним, нецілеспрямованим працівником. До виконання службових обов`язків ставиться байдуже.
Суд зазначає, що в межах розгляду даної справи надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку, та, як наслідок, правомірність прийняття оскаржуваних наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача.
Досліджені судом матеріали справи підтверджують факт вчинення дисциплінарного проступку позивачем.
Також суд зауважує, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.
Аналогічні висновки містять в постановах Верховного Суду від 21.12.2018 року по справі №805/623/16-а, від 25.04.2018 року у справі №800/547/17, від 22.03.2019 року у справі 804/676/18, від 22.11.2019 року у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 року у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 року №2240/2329/16.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.
Відповідно до приписів статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог.
У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог, питання щодо розподілу судових витрат не вирішується.
Керуючись статтями 9, 72-77, 139, 241-243, 245-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 14 листопада 2023 року.

Суддя І.О. Лозицька