Справа № 160/28387/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 листопада 2023 року Справа № 160/28387/23
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Калугіна Н.Є., розглянувши матеріали позову Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 до бюджету у сумі 6 751,79 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 позовну заяву - залишено без руху.

Надано позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Представником позивача 09.11.2023 надано до суду клопотання у якому останній зазначив, що адміністративним процесуальним законодавством не передбачено обов`язку надіслання позову та доданих до нього документів саме рекомендованим листом з описом вкладення, оскільки таке відправлення не передбачено Правилами надання послуг поштового зв`язку.

Суд, дослідивши подане клопотання, дійшов наступного висновку.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 встановлено, що, відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023), у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову в паперовій формі зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Позивачем же до позовної заяви долучено чек, як доказ відправлення позовної заяви відповідачу по справі рекомендованим листом, проте, без дотримання вимог ст. 161 КАС України щодо її надіслання листом з описом вкладення.

Зазначені обставини стали підставою для залишення позову без руху та надання позичвачу строку для усунення недоліків шляхом надання доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Суд наголошує, що посилання позивача на невизначення Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009 № 270, такого виду відправлень як рекомендований лист з повідомленням про вручення з описом вкладення до уваги не беруться з огляду на те, що процесуальним законодавством ставляться вимоги щодо направлення позову з додатками саме листом з описом вкладення.

Відповідно до п. 17 вказаних Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Таким чином, направлення позову з додатками листом з описом вкладення є підтвердженням вмісту вкладення до поштового відправлення

На виконання ухвали суду позивачем подано клопотання із запереченням щодо необхідності дотримання вимог ст. 161 КАС України в частині направлення позову з додатками відповідачу відповідним поштовим відправленням з описом вкладення.

З огляду на вищевикладене, ухвала суду від 06.11.2023 не може вважатись виконаною.

Таким чином, станом на 13.11.2023 позивачем недоліки позовної заяви не усунено.

Також суд звертає увагу на те, що, відповідно до частини 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Положеннями наведеної норми КАС чітко обумовлений характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання процесуальних обов`язків, встановлених законом або судом. Для цього позивач як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Вказана правова позиція суду викладена у постанові Верховного Суду від 17 травня 2022 року у справі № 826/13250/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви, порядку їх направлення сторонам обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною п`ятою статті 169 КАС України, встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Таким чином, керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Калугіна