Справа № 320/6154/22
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6154/22
07 листопада 2023 року м. Київ
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача Аліменка В.О.,
суддів Бєлової Л.В., Вівдиченко Т.Р.
за участю секретаря Мельник К.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
В С Т А Н О В И Л А:
ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Управління поліції охорони в Київській області в якому, просив суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони в Київській області від 23.03.2022 №1224 «Про факт грубого порушення службової дисципліни старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та його покарання»;
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони в Київській області від 23.03.2022 №38 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;
- поновити ОСОБА_1 з 23.03.2022 на посаді поліцейського-водія взводу №2 роти реагування Обухівського районного відділу Управління поліції охорони в Київській області;
- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, виходячи з розрахунку 673,18 грн. за кожен такий день, починаючи з 23.03.2022.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що дії Управління поліції охорони в Київській області щодо звільнення ОСОБА_1 є незаконними, а накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби у поліції протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким позовну заяву задовольнити в повному обсязі.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2023 року відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи у порядку письмового провадження.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 липня 2023 року задоволено клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у відкритому судовому засіданні та призначено розгляд справи у відритому судовому засіданні.

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, старший сержант поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працював в органах внутрішніх справ з 16.03.1999, в Національні поліції України з 07.11.2015, на посаді поліцейського-водія взводу №2 роти реагування Обухівського районного відділу Управління поліції охорони в Київській області з 01.07.2021.

22.03.2022 до керівництва Управління поліції охорони в Київській області від начальника Обухівського РВ Управління поліції охорони в Київській області підполковника поліції Моха В.А., надійшов рапорт про грубе порушення службової дисципліни поліцейським-водієм взводу №2 роти реагування вказаного підрозділу старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , який з 19.03.2022 по 22.03.2022 не виходив на службу без поважних причин, про що складено відповідні акти.

На підставі наказу Управління поліції охорони в Київській області від 22.03.2022 №1218 «Про призначення службового розслідування», відповідно до ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28.11.2018 за №1355/32807, проведено службове розслідування та дисциплінарною комісією складений відповідний висновок від 22.03.2022.

Службовим розслідуванням встановлено, що згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, з 05:30 24.02.2022, строком на 30 діб, в Україні введено воєнний стан, а 10.03.2022 видано наказ Національної поліції України №190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» відповідно до п. 3 якого слідує, що поліцейські зобов`язані невідкладно прибути до органу поліції за місцем несення служби. Однак поліцейський-водій взводу №2 роти реагування Обухівського РВ УПО в Київській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , упродовж чотирьох діб до підрозділу для несення служби не прибував та на телефонні дзвінки не відповідав, а саме 19.03.2022, 20.03.2022, 21.03.2022, 22.03.2022 та 23.03.2022, про що складено відповідні комісійні акти невиходу на роботу.

Таким чином, старший сержант поліції ОСОБА_1 , з власної недисциплінованості самоусунувся без будь-яких на те поважних причин від захисту Українського народу, охорони прав і свобод людини та честі держави, чим своїми діями допустив дискредитацію високого звання поліцейського, що полягає у вчиненні проступку, який підриває довіру громадськості до поліцейських та авторитету Національної поліції України в цілому та є несумісним з подальшим проходженням служби в поліції.

Скоєний проступок є діянням проти інтересів служби, яке суперечить взятим на себе обов`язкам, присягнувши на вірність Українському народові.

За результатами проведення службового розслідування 23.03.2022 видано наказ №1224 «Про факт грубого порушення службової дисципліни старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та його покарання».

Вказаним наказом передбачено, що за грубе порушення службової дисципліни у частині невиконання вимог пп. 1, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 1 пункту 1 розділу ІІІ Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності, затвердженої наказом МВС України від 10.12.2015 №1560, що виразилось у самоусуненні від захисту Українського народу, охорони прав і свобод людини, честі держави в період дії правового режиму воєнного стану в Україні, а також порушенні вимог п. 8, ч. 3, ст. 1, розділу І Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», ст. 18 та 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 4 ст. 40 КЗпП України (прогулу без поважних причин), а також вимог п. 3 наказу Національної поліції України від 10.03.2022 №190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» щодо невідкладного прибуття до органу поліції за місцем несення служби упродовж чотирьох діб без поважних причин на службу, поліцейського-водія взводу №2 роти реагування Обухівського районного відділу Управління поліції охорони в Київській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», звільнити зі служби в поліції.

Наказом Управління поліції охорони в Київській області від 23.03.2022 №38о/с звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського-водія взводу №2 роти реагування Обухівського районного відділу Управління поліції охорони в Київській області з 23.03.2023.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що 15.03.2022 року за місцезнаходженням гаража ОСОБА_1 виїжджала оперативна група через повідомлення про застосування вогнепальної зброї. Як наслідок у ОСОБА_1 було вилучено табельну вогнепальну зброю з набоями, автоматичну зброю, службове посвідчення та поліцейський жетон, тобто були підстави для проведення службового розслідування щодо поводження із зброєю ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що -

« 14.03.2022 року заступивши на добове чергування на блокпост с. Плюти близько 15:00 год. через блокпост проїзджали дві машини з бійцями добровольчого корпусу, які дали йому 10 набоїв до пістолета Макарова та пригостили цигарками і печивом. 15.03.2022 року змінившись з добового чергування близько 11:00 год. ОСОБА_1 поїхав додому, відпочивши після добового чергування вирушив о 15:10 год. до кооп. «Медик» до зйомного ним гаража з табельною вогнепальною зброєю, автоматичну зброю, щоб не привертати увагу з боку сторонніх осіб залишив вдома в сейфі, так, як був у цивільному одязі. Прийшовши до гаража о 15:50 год. вирішив перевірити чи боєздатні набої, які йому були надані 14.03.2022 року на блокпосту. Відійшовши на безпечну відстань від житлових будівель та гаражних приміщень спорядив магазин двома набоями здійснив два постріли в землю, після чого повернувся до гаража. До гаража підійшла самооборона міста Обухова, яка викликала поліцію, на що позивач представився та показав посвідчення, що він співробітник поліції. Через деякий час прибули командир роти ОСОБА_2 , командир взводу ОСОБА_3 , начальник підрозділу Мох В.А. та вилучили в ОСОБА_1 зброю з набоями. Потім поїхали до ОСОБА_1 додому та вилучили в нього автоматичну зброю та наказали залишатися вдома».

Допитані в судовому засіданні Шостого апеляційного адміністративного суду свідки - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 підтвердили, що 15.03.2022 року у ОСОБА_1 було вилучено службове посвідчення, поліцейський жетон та зброю, водночас, вказаний факт не було зафіксовано, жодних актів вилучення не було оформлено.

Крім того, свідок ОСОБА_3 зазначив, що 16.03.2022 року повідомив ОСОБА_1 про необхідність їхати в Головне управління в Київській області і надавати пояснення стосовно вказаного інциденту.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив, що по факту застосування ОСОБА_1 зброї не проводилися службові розслідування.

ОСОБА_1 не заперечує того факту, що з 19.03.2022 він не виходив на службу, водночас, не вихід на роботу він обґрунтовує тим, що 17.03.2022 начальник Обухівського РВ УПО в Київські області, підполковник поліції Мох В.А. повідомив йому, що стосовно нього буде проводитись службове розслідування на підставі скарги, яка надійшла від громадянина, тому позивач відсторонений від роботи на час проведення службового розслідування.

В свою чергу слід заначити, що під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції було встановлено, що наказ про відсторонення позивача від виконання службових обов`язків (посади) не виносився.

Крім того, в судовому засіданні було встановлено, що Управлінням поліції охорони в Київській області не вчинялися жодні заходи щодо з`ясування обставин, які відбулися 15.03.2022 року, не відбиралися жодні пояснення у працівників, які безпосередньо прибули на виклик та вилучили у ОСОБА_1 зброю, службове посвідчення та поліцейський жетон, безпосереднім керівником ОСОБА_1 не було порушено питання щодо проведення службового розслідування щодо факту застосування ОСОБА_1 зброї ІНФОРМАЦІЯ_2 у кооп. «Медик» біля гаражів.

Колегія суддів також звертає увагу, що основною підставою для проведення службових розслідувань в органах Національної поліції України є вчинення дисциплінарного проступку поліцейським, або адміністративного правопорушення, порядок вирішення якого регулюється Дисциплінарним статутом Національної поліції та іншими підзаконними нормативно правовими актами МВС України.

Дисциплінарним проступком поліцейського може вважатись фактичне невиконання своїх обов`язків, які передбачені Законом України «Про Національну поліцію», або вчинення дій, які не відповідають статусу поліцейського та негативно впливають на імідж окремого поліцейського та всієї Національної поліції взагалі.

В той же час, службове розслідування щодо незаконного поводження із зброєю (яку було вилучено у позивача 15.03.2022 року у кооп. «Медик» біля гаражів) відносно ОСОБА_1 не проводилося.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до вимог статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається належним чином повідомленим. У такому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно вимог статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Поліцейський має право ознайомитися та отримати копію наказу про відсторонення його від виконання службових обов`язків (посади).

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) без видання письмового наказу керівника допускається у разі появи на роботі у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та відмови поліцейського від проходження в установленому порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або на вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

На період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби.

Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Аналогічні норми містяться у статті 70 Закону України «Про Національну поліцію», відповідно до вимог якої поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов`язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків є тимчасовим недопущенням поліцейського до виконання обов`язків за займаною посадою.

Поліцейський вважається відстороненим від виконання службових обов`язків з дня видання відповідного наказу до дня видання наказу про допуск до виконання службових обов`язків за займаною посадою.

На період відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак і табельна вогнепальна зброя. Службове посвідчення та спеціальний нагрудний знак поліцейського, відстороненого від виконання службових обов`язків (посади), зберігаються в його безпосереднього керівника. Табельна вогнепальна зброя поліцейського, відстороненого від виконання службових обов`язків (посади), зберігається в черговій частині органу (закладу, установи), де проходить службу поліцейський.

Колегія суддів звертає увагу, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Таким чином, враховуючи, що 15.03.2022 року у ОСОБА_1 було вилучено службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак і табельну вогнепальну зброю, вказане було підставою для проведення службового розслідування щодо факту застосування ОСОБА_1 зброї, та встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського, однак, таке службове розслідування не було проведено відповідачем, що є порушенням з боку Управління поліції охорони в Київській області.

Згідно вимог статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Відповідно до статті 324 КАС України суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 КАС України, може постановити окрему ухвалу.

Таким чином, окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Частинами першою, четвертою та п`ятою статті 249 КАС України передбачено, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд установлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Отже, вирішення питання щодо наявності правових підстав для постановлення окремої ухвали здійснюється виключно з ініціативи суду, хоч повідомлена сторонами інформація може бути прийнята до уваги.

Аналогічний висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 22 вересня 2021 року у справі № 9901/144/21.

Аналіз положень статті 249 КАС України дає підстави для висновку, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені ним саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 7 лютого 2019 року у справі № 800/500/16 та ухвалі від 18 березня 2019 року у справі № 200/4900/17.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що під час розгляду справи встановлено з боку відповідача порушення, колегія суддів вважає за необхідне постановити окрему ухвалу та направити її на адресу Управління поліції охорони в Київській області та Голові Національної поліції України для вжиття відповідних заходів реагування.

Керуючись ст.ст. 242, 249, 310, 321, 324, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Довести до відома начальника Управління поліції охорони в Київській області Шахматова Аркадія Олександровича та Голови Національної поліції України Вигівського Івана Михайловича про виявлені судом обставини для вжиття відповідних заходів реагування.

Встановити строк один місяць для надання Шостому апеляційному адміністративному суду відповіді щодо виконання цієї окремої ухвали.

Окрема ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

Т.Р. Вівдиченко

Повний текст окремої ухвали складено « 13» листопада 2023 року.