Справа № 420/12247/23
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/12247/23

Перша інстанція: суддя Хом`якова В.В.,

повний текст судового рішення

складено 21.07.2023, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Крусяна А.В., Танасогло Т.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 у справі №420/12247/23 за позовом заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів: Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Фонду державного майна України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:

29.05.2023 заступник керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ" щодо утримання у неналежному технічному стані, не придатному для використання за цільовим призначенням, захисної споруди цивільного захисту № 56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна, 29;

- зобов`язати Акціонерне товариство "Одеська ТЕЦ" привести у належний технічний стан, придатний для використання за цільовим призначенням, захисну споруду цивільного захисту № 56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна 29.

В обґрунтування позовних вимог заступник керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси зазначав, що власником захисної споруди цивільного захисту № 56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна 29, є держава Україна в особі Фонду державного майна України, а балансоутримувачем Акціонерне товариство "Одеська ТЕЦ". Після повномаштабної збройної агресії російської федерації проти Україну, введення в Україні воєнного стану, численних ударів по м.Одесі ракетами та іншими небезпечними засобами виникла реальна необхідність для використання укриття безпосередньо за призначенням. Натомість, Акціонерне товариство "Одеська ТЕЦ" не виконує свого прямого та безпосереднього обов`язку щодо утримання захисної споруди № 56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна 29, у належному та придатному стані з метою використання його за призначення. Необхідність подання даного позову саме заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси обґрунтовано тим, що незважаючи на збройну агресію російської федерації проти України Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Одеській області та Одеською обласною військовою адміністрацією, як спеціально уповноваженими органами у сфері контролюю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, не вжито повних, вичерпних та достатніх заходів до зобов`язання АТ «Одеська ТЕЦ» привести захисну споруду цивільного захисту в стан, придатний для її використання за призначенням. Стосовно строку звернення до суду заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси акцентовано на тому, що в даному випадку порушення є триваючим.

Відповідач Акціонерне товариство "Одеська ТЕЦ" з позовними вимогами не погоджувалось та вважало їх необґрунтованими з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, посилаючись на те, що лише за умов дотримання процедури проведення державного нагляду АТ "Одеська ТЕЦ" органами ДСНС, з урахуванням приписів Закону України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», можуть бути застосовані відповідні заходи впливу. Натомість, державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності щодо балансоутримувача захисної споруди не здійснювалось. Також, відповідач акцентував увагу на тому, що сховище №56762 є діючим та під час повітряної тривоги приймає як працівників товариства, так і мешканців міста. Акціонерним товариством "Одеська ТЕЦ" проводяться роботи з ремонту та приведення споруди цивільного захисту до належного рівня. Означене свідчить про виконання АТ "Одеська ТЕЦ" вимог законодавства щодо утримання захисної споруди цивільного захисту з метою використання за її призначенням. Крім того, відповідач ставив під сумнів питання щодо дотримання заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси строку на звернення до суду з даним позовом, а також підстав на звернення до суду.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 у справі №420/12247/23 позов заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ" щодо утримання у неналежному технічному стані, непридатному для використання за цільовим призначенням, захисної споруди цивільного захисту №56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна, 29.

Зобов`язано Акціонерне товариство "Одеська ТЕЦ" привести у належний технічний стан, придатний для використання за цільовим призначенням, захисну споруду цивільного захисту №56762, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Церковна, 29.

Приймаючи вказане рішення суд першої інстанції виходив із того, що в межах даної справи прокурором належним чином обґрунтовано наявність правових підстав для представництва інтересів держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації, адже сховище є захисною спорудою цивільного захисту протирадіаційного укриття, цільове призначення якого це захист цивільного населення. Отже, неналежний стан укриття унеможливлює його використання за призначенням, що у період воєнного стану, є реальною загрозою життю та здоров`ю громадян. Невжиття дієвих заходів може привести до трагічних наслідків, а тому звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення його роботи не є виправданим, оскільки зазначений об`єкт і так не може бути використаний за його призначенням. Таким чином, саме позов прокурора із зазначеними вимогами є єдиним способом спонукання відповідача до приведення захисної споруди цивільного захисту до належного стану.

Не погодившись із вищевказаним рішенням окружного адміністративного суду Акціонерним товариством "Одеська ТЕЦ" подано апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу відповідач ставить під сумнів наявність у Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації повноважень на звернення до адміністративного суду з позовними вимогами, які викладено заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в даній позовній заяві. Також, скаржник стверджує, що ним постійно проводяться роботи з ремонту та приведення споруди цивільного захисту до належного рівня. Крім того, відповідач акцентує увагу на пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Скориставшись наданим, приписами чинного процесуального законодавства, правом заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси до апеляційного суду подано відзив на апеляційну скаргу, у якому останній повністю погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваному рішенні від 21.07.2023 у справі №420/12247/23, у зв`язку з чим просить апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ" залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду без змін.

В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає, з урахуванням такого.

Зокрема, колегією суддів установлено, що на балансі суб`єкта господарювання - Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ" перебуває захисна споруда цивільного захисту (цивільної оборони) сховище №56762, яке знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29.

З матеріалів справи убачається, що 23.05.2022 комісією у складі: голови комісії Карапетяна А.Г. інженера з охорони праці СОП, членів комісії: Алексеева В.В. начальника РБД, Мамедова С.В. начальника ВГО, Малих Є.І. начальника ЦЦР, у присутності фахівця з питань ЦЗ АТ «ОДЕСЬКА ТКЦ» Журбенко І.Ю. проведено оцінку стану готовності, експлуатації і використання сховища №56762, розташованого за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29.

За результатом означеного огляду складено акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища №56762 від 23.05.2022, у якому зазначено, що: станом на 23.05.2022 сховище оцінюється як «обмежено готове до укриття персоналу об`єкта від звичайних (простіших) засобів ураження» до використання за призначенням; захисна споруда цивільного захисту підлягає капітальному ремонту.

23.02.2023 комісією у складі начальника відділу по запобіганню НС по Суворовському району ОМТГ ОРУ ГУ ДСНС України в Одеській області підполковника служби цивільного захисту Ключко С., головного спеціаліста відділу планування заходів ЦЗ населення управління з питань ЦЗ ДМБ ОМР Дорол О., заступника генерального директора АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» з загальних питань ОСОБА_1 , у присутності фахівця з питань ЦЗ АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» Журбенко І., повторно проведено оцінку стану готовності, експлуатації і використання сховища №56762, розташованого за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29.

За наслідком вказаного заходу 23.02.2023 складено акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту - сховища, згідно із яким станом на 23.02.2023 сховище 56762 оцінюється як «обмежено готове до укриття персоналу об`єкту від звичайних заходів ураження» до використання за призначенням. Захисна споруда цивільного захисту №56762 підлягає капітальному ремонту та заміні фільтро-вентиляційного обладнання.

Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що 26.05.2022 генеральним директором АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» затверджено план основних заходів з ремонту та приведення до належного рівня споруд цивільного захисту №56761 та №56762.

За наслідками дослідження змісту актів оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища №56762 та плану основних заходів з ремонту та приведення до належного рівня споруд цивільного захисту №56762, колегія суддів зазначає, що АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» частину робіт з готовності сховища №56762 до використання за призначенням виконано.

Під час опрацювання відомостей, отриманих з метою встановлення наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру в інтересах держави в суді, Суворовською окружною прокуратурою м.Одеси виявлено факти порушення вимог законодавства у сфері створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту, а саме встановлено, що в межах Суворовського району м.Одеси, знаходиться захисна споруда цивільного захисту №56762 (м.Одеса, вул.Церковна,29), яка в умовах військової агресії російської федерації проти України, через недодержання та порушення власником (балансоутримувачем) вимог законодавства України у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд), є неготовою до використання за призначенням, через що не здатна забезпечити захист цивільного населення та, у разі використання за призначенням, може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.

У зв`язку з чим, заступник керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси звернувся до Одеської обласної військової адміністрації в порядку приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру» із запитом від 20.01.2023 №53-568ВИХ-23, у якому викладено прохання повідомити чи вживалися заходи щодо усунення виявлених порушень у сфері утримання, використання та реконструкції захисної споруди цивільного захисту №56762, розташованого за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29, у тому числі, у судовому порядку.

Згідно із листом Одеської обласної військової адміністрації від 08.02.2023 №900/2/01-46/1350/2-23, на адресу обласної державної (військової) адміністрації від Головного управління ДСНС в Одеській області не надходило інформації про проведення заходу державного нагляду (контролю) з питань дотримання АК «ОДЕСЬКА ТЕЦ» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки утримання захисної споруди (сховища) №5676, розташованої за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29. Обласна державна (військова) адміністрація не зверталась до суду з позовом до АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» про усунення виявлених порушень у сфері утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту №56762.

Також, апеляційним адміністративним судом установлено, що заступник керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси звернувся до ГУ ДСНС України в Одеській області в порядку приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру» із запитом від 16.02.2023 №53-1293ВИХ-23, у якому викладено прохання повідомити чи вживалися заходи щодо усунення виявлених порушень у сфері утримання, використання та реконструкції захисної споруди цивільного захисту №56762, розташованого за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29, у тому числі, у судовому порядку.

28.02.2023 ГУ ДСНС України в Одеській області на ім`я заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси надіслано відповідь (лист №60013-1251/6009/1, у якій зазначено, що постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в Україні», а тому ГУ ДСНС України в Одеській області позбавлене можливості звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про зобов`язання вчинити певні дії.

02.03.2023 Суворовською окружною прокуратурою м.Одеси на адреси Головного управління ДСНС в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації надіслано повідомлення №53-1764/ВИХ-23, №53-1770/ВИХ-23, у якому зазначено, що окружною прокуратурою готується позовна заява в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ`про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання приведення захисної споруди цивільного захисту у належний технічний стан, придатний для використання за цільовим призначенням.

25.05.2023 дану позовну заяву по пошті надіслано на адресу Одеського окружного адміністративного суду.

Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку колегія суддів виходить із наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності визначено Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до п. 14 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Пунктом 1 частини 1 статті 32 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до захисних споруд цивільного захисту належить сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів.

Частиною 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту України визначено, що утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Частиною 7 статті 32 Кодексу цивільного захисту України врегульовано, що вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Положеннями пунктів 9, 10 розділу «Утримання фонду захисних споруд» Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 138 від 10.03.2017 «Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку», передбачено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

Балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Відповідно до пункту 3 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138, балансоутримувачі захисних споруд - власники, користувачі, юридичні особи, на балансі яких перебувають захисні споруди (у тому числі споруди, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації).

Відповідно до пунктів 1, 7 розділу II «Загальні вимоги до утримання та експлуатації фонду захисних споруд» Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту», споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами.

Положеннями підрозділу 2 «Оцінка стану готовності захисних споруд до використання за призначенням» розділу VI «Організація заходів з утримання, експлуатації та обслуговування захисних споруд» Вимог визначено, що для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд. Оцінка стану готовності захисних споруд здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням. За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами. Залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС до оцінки стану готовності, проведення інших обстежень захисних споруд (за винятком оцінки стану готовності під час нагляду) здійснюється за зверненням балансоутримувача. Про результати щорічних оцінок стану готовності, здійснених без залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС, балансоутримувачі інформують вищезазначені органи і підрозділи з наданням копій актів, складених за їх результатами. Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями. За результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням.

Перш за все слід відмітити, що після початку 24.02.2022 повномасштабної військової агресії російської федерації проти України та введення на всій території України воєнного стану виникли обґрунтовані та реальні підстави для використання сховищ безпосередньо за призначенням, а саме для захисту людей від впливу на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів.

Як загально відомо, агресор майже щодня вдається до бомбардувань міста Одеси ракетами та іншими засобами, що безумовно загрожує життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що сховище є критично важливою спорудою цивільного захисту, яка при необхідності, зокрема, внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів здатна розмістити велику кількість людей. Безумовно така споруда цивільного захисту повинна бути готова до використання за призначенням.

Натомість, з матеріалів справи убачається, що сховище №56762, яке знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29 та перебуває на балансі суб`єкта господарювання - Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ", обмежено готове для захисту людей. Захисна споруда цивільного захисту №56762 підлягає капітальному ремонту та заміні фільтро-вентиляційного обладнання.

Апеляційний суд зауважує, що суб`єкту господарювання відомо про наявність вказаних порушень.

Однак, жодних належних та допустимих доказів на підтвердження вчинення активних дій з метою усунення АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ», як балансоутримувачем, таких порушень матеріали справи не містять.

Згідно із сталою судовою практикою сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що в досліджуваних правовідносинах убачається прояв протиправної бездіяльності АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» щодо приведення сховища №56762, яке знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29, до готовності для захисту людей, а саме проведення капітального ремонту та заміни фільтро-вентиляційного обладнання.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

З огляду на встановлення з боку АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» протиправної бездіяльності щодо приведення сховища №56762, яке знаходиться за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29, до готовності для захисту людей, а саме проведення капітального ремонту та заміни фільтро-вентиляційного обладнання, похідна позовна вимога про зобов`язання відповідача вчинити відповідні дії також підлягає задоволенню.

Беручи до уваги наведене, колегія суддів уважає правильним висновок окружного адміністративного суду щодо необхідності задоволення позовної заяви заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації.

Стосовно наявності у заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси повноважень на звернення до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно до пункту 3 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка серед іншого, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із статтею 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Частинами третьою-п`ятою статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже, прокурор у визначених законом випадках наділений повноваженнями здійснювати представництво інтересів держави або конкретної особи шляхом звернення до суду з позовом, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Виключними випадками, за умови настання яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, згідно із яким інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає навести в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі мотиви з наданням належних доказів на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Пунктом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Згідно із частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз положень частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Колегія суддів звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, зокрема, замінює відповідного суб`єкта владних повноважень в судовому провадженні у разі, якщо той всупереч закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити, причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Такий висновок узгоджується із сталою правовою позицією суду касаційної інстанції, викладеною Верховним Судом у постановах від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 19.07.2018 у справі №822/1169/17, від 13.05.2021 у справі №806/1001/17 та Великою Палатою Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Як убачається з адміністративного позову, своє право на звернення до суду заступник керівник Суворовської окружної прокуратури м.Одеси обґрунтовує бездіяльністю ГУ ДСНС в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації (Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації), яка полягає у невжитті уповноваженими органами належних заходів щодо зобов`язання балансоутримувача привести захисну споруду у стан готовності до використання.

Тобто, у позовній заяві прокурор зазначив, що суб`єктами владних повноважень, які мали б бути позивачами у цій справі, є ГУ ДСНС в Одеській області та Одеська обласна військова адміністрація (Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації). Однак, з огляду на їх бездіяльність, інтереси держави ними не захищаються, у зв`язку із чим з даним позовом звертається саме прокурор.

У контексті наведеного варто з`ясувати, чи наділено ГУ ДСНС в Одеській області та/або Одеську обласну військову адміністрацію (Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації) належним обсягом компетенції щоб набути повноважень позивачів у цій справі.

Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначено Законом України «Про правовий режим воєнного стану».

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.

На виконання Закону України "Про правовий режим воєнного стану", для здійснення керівництва у сфері забезпечення оборони, громадської безпеки і порядку, Президентом України видано Указ від 24.02.2022 №68/2022 «Про утворення військових адміністрацій», згідно із пунктом 1 якого утворено, зокрема, Одеську обласну військову адміністрацію.

У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій.

Беручи до уваги наведене, колегія суддів зазначає, що в своїй діяльності Одеська обласна військова адміністрація, у тому числі, керується Законом України «Про місцеві державні адміністрації».

Згідно із пунктом 5 частини 1 статтею 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 15 статті 32 Кодексу цивільного захисту України контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями.

Аналогічні за змістом положення містить пункт 12 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно із пунктом 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, основними завданнями ДСНС є:

1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;

- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;

- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» від 21.04.2021 №2228-IX із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».

Одночасно, вказаним нормативно-правовим актом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту», згідно із пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:

- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;

- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Системний аналіз вищенаведених законодавчих приписів свідчить про те, що контроль за готовністю сховища №56762, яке розташовано за адресою: м.Одеса, вул.Церковна,29, до використання за призначенням забезпечують, зокрема, ГУ ДСНС в Одеській області спільно з Одеською обласною військовою адміністрацією.

Однак, проявляючи пасивну поведінку такі органи не здійснюють контроль за готовністю сховища до використання за призначенням.

З боку Одеської обласної військової адміністрації така бездіяльність не заперечується та підтверджується змістом листа від 08.02.2023 №900/2/01-46/1350/2-23.

Намагаючись виправдати власну бездіяльність у спірних правовідносинах ГУ ДСНС в Одеській області посилається на постанову Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

Водночас, суд апеляційної інстанції акцентує увагу на пункті 2 вказаного рішення Уряду, згідно із яким за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Отже, за наслідком дослідження змісту постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 колегією суддів установлено, що здійснення ГУ ДСНС в Одеській області позапланових заходів державного нагляду (контролю) можливе, хоч і за певних умов.

При цьому, як свідчать матеріали справи, проявляючи пасивну поведінку ГУ ДСНС в Одеській області не здійснює контроль за готовністю сховища до використання за призначенням.

Крім того, в контексті вирішення даної справи слід також зауважити, що в даному випадку не йдеться про повне або часткове зупинення роботи сховища, оскільки в умовах війни такий спосіб беззаперечно нашкодить інтересам держави.

Після початку 24.02.2022 повномасштабної військової агресії російської федерації проти України та введення на всій території України воєнного стану виникли обґрунтовані та реальні підстави для використання обумовленої у цій справі споруди безпосередньо за призначенням.

За наявності у суб`єкта господарювання захисної споруди цивільного захисту, враховуючи очевидну загрозу ударів ракетами та іншими небезпечними засобами, необхідно невідкладно забезпечити можливість використання такої споруди за цільовим призначенням в якості сховища для населення, шляхом усунення порушень, які призвели до її неготовності до використання.

З урахуванням установлених фактичних обставин, апеляційний адміністративний суд зазначає, що відповідні органи державної влади не здійснюють захисту інтересів держави, а відповідач проявляючи пасивну форму поведінки не приводить сховище у готовність до використання за призначенням, у даному випадку наявний виключний випадок за якого заступник керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси просто зобов`язаний вжити заходів з представництва інтересів держави в суді.

При цьому, судом апеляційної інстанції відхиляються твердження скаржника стосовно пропуску строку звернення до суду з даним позовом, адже відлік такого строку розпочався після отримання заступником керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси листів від ГУ ДСНС в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації від 28.02.2023 №60013-1251/6009/1, від 08.02.2023 №900/2/01-46/1350/2-23.

Як установлено колегією суддів, такі листи прокуратурою було отримано 03.03.2023 та 13.02.2023 відповідно, а дану позовну заяву до Одеського окружного адміністративного суду по пошті надіслано 25.05.2023, тобто в межах визначеного приписами ч.2 ст.122 КАС України процесуального строку.

Є необґрунтованими також доводи відповідача відносно того, що акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту складався комісією, яка сформована виключно із співробітників АТ «Одеська ТЕЦ», адже як убачається з акту оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 23.02.2023 до складу комісії також входив начальник відділу по запобіганню НС по Суворовському району ОМТГ ОРУ ГУ ДСНС України в Одеській області підполковник служби цивільного захисту Сергій Ключко.

Установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені в апеляційній скарзі доводи АТ «Одеська ТЕЦ».

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені відповідачем в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.

З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 у справі №420/12247/23 за позовом заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Акціонерного товариства "Одеська ТЕЦ", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів: Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної військової адміністрації, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Фонду державного майна України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді А.В. Крусян Т.М. Танасогло