Справа № 520/15669/23
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

14 листопада 2023 р. № 520/15669/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (, вул. Шевченка, буд. 315-А, м. Харків, 61033) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним наказ № 60 від 09.06.2023 року Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та скасувати його.

В обґрунтування позову зазначив, що при проведенні службового розслідування повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин не проводилось. На думку позивача, її пояснення не бути взяті суб`єктом владних повноважень до уваги. На підставі викладеного просила задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача наголосив на тому, що УПП в Харківській області ДПП діє на підставі та у відповідності до Положення про управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, що затверджене наказом Департаменту патрульної поліції №1130 від 18.08.2022 року. Наголосив на тому, що позивач використовувала нецензурну лайку. Окрім того, на відеозаписах відсутні відмова заявниці написати заяву чи пояснення за фактом її звернення до поліції, що виключає можливість об`єктивного підтвердження обставин, які виклали поліцейські у своїх поясненнях. Жодних матеріалів, окрім відібраного пояснення від кривдника працівникам УПП в Харківській області ДПП на місці не складено. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 13.04.2023 року № 469вн/41/14/01-2023 до УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Величка Дмитра Миколайовича з інформацією про те, що шляхом перегляду відеозаписів здійснених за допомогою портативних відеореєстраторів працівників УПП в Харківській області ДПП встановлено, що 15.01.2023 екіпаж № 2203 у складі: інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Самченко Аліни Миколаївни, під час несення служби та відпрацювання повідомлення зі скороченого номеру екстреного виклику поліції "102", за участю ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено порушення службової дисципліни працівниками УПП в Харківській області ДПП.

Дослідженням розстановки сил та засобів роти № 2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП з 07.00 до 19.00, встановлено, що екіпаж № 2203 заступив на чергування у складі: старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

За даними, які містяться в інформаційно-телекомунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - ІПНП) встановлено, що 15.01.2023 о 17.37 за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" (далі - скорочений номер "102") надійшло повідомлення ОСОБА_4 про домашнє насильство, за адресою: АДРЕСА_2 , із додатковою інформацією вказаною диспетчером скороченого номеру "102": "Наявність загрози - невідомо; наявність дітей - ні; кривдник - ОСОБА_5 , стан - алкогольне сп`яніння; місце перебування - невідомо; на психоневрологічному обліку - ні; участь у збройних конфліктах - ні; зброя - ні; наявність агресивної тварини - невідомо".

Для реагування на указане повідомлення направлено екіпаж № 2203 у складі: старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

За результатом відпрацювання вказаного повідомлення лейтенантом поліції ОСОБА_1 подано електронний рапорт зі змістом про те, що по прибуттю на повідомлення відмітку про прибуття не вдалось проставити з технічних причин. Факт домашнього насильства не підтвердився. Син заявниці ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомив, що він та мати - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - переселенці, остання постійно розпиває алкогольні напої, за що комендант гуртожитку хоче вигнати заявницю. Також ОСОБА_6 додав, що забрав у матері 600 гривень для того, щоб заявниця не купувала собі алкогольні напої, але потім повернув назад. Заявниця категорично відмовилась від написання будь-яких заяв та пояснень, перебувала в сильному алкогольному сп`янінні. Допомоги поліції та письмової відповіді не потребувала.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відомості зазначені у вказаному рапорті були додатково досліджені інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_7 , яка доповідною запискою повідомила начальнику УПП в Харківській області ДПП майору поліції ОСОБА_8 про можливе порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенантом поліції ОСОБА_3 та інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 та запропонувала призначити службове розслідування.

За результатами службового розслідування, представниками відповідача було прийнято наказ № 60 від 09.06.2023 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Не погоджуючись із прийнятим наказом №60 від 09.06.2023 року та вважаючи свої права порушеними, позивач звернулась із зазначеним позовом до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд з приводу спірних відносин зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

УПП в Харківській області ДПП діє на підставі та у відповідності до Положення про управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, що затверджене Наказом Департаменту патрульної поліції № 1130 від 18.08.2022 (далі - Положення про УПП в Харківській області ДПП).

Відповідно до пункту 6 розділу IV Положення про УПП в Харківській області ДПП, зокрема, начальник УШІ в Харківській області ДПП призначає службові розслідування у порядку, визначеному законодавством, розглядає висновки за результатами службового розслідування та матеріали службового розслідування, в межах наданих повноважень видає накази про застосування до поліцейських дисциплінарних стягнень та здійснює контроль за їх виконанням.

Окрім того, наказом Національної поліції України № 929 від 04.10.2018 затверджено перелік посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень. Згідно вказаного переліку начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, компетенція яких поширюється на одну чи декілька областей, а також м. Києва (за виключенням органів поліції охорони) надано повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень зауваження, догана, сувора догана.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 4621 від 11.10.2018 надано право начальникам управління патрульної поліції в областях за результатами службових розслідувань видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу дисциплінарних стягнень у вигляді зауваження, догани та суворої догани.

Положенням про Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП, затвердженого наказом Департаменту патрульної поліції від 07.11.2015 №1/5, в редакції №1130 від 18.08.2022, у п. 6 пп. 18 зазначено: начальник Управління призначає службові розслідування у порядку, визначеному законодавством; пп. 25 забезпечує проведення службових перевірок та службових розслідувань; пп. 19 та пп. 21, з метою своєчасного, повного та об`єктивного проведення службових розслідувань особисто контролює роботу дисциплінарної комісії, розглядає висновки за результатами службового розслідування та матеріали службового розслідування; пп. 23 в межах наданих повноважень видає накази про застосування до поліцейських дисциплінарних стягнень та здійснює контроль за їх виконанням, пп. 26 - в межах компетенції погоджує та підписує документи Управління; пп. 39 здійснює інші повноваження, делеговані керівником Департаменту патрульної поліції або передбачені законодавством. Разом з цим, до початку службового розслідування не можливо визначити, яке саме дисциплінарне стягнення буде визначене дисциплінарною комісією доцільним до застосування.

Проаналізувавши зазначені приписи чинного законодавства, суд дійшов висновку, що начальник УПП в Харківській області ДПП відповідно до вищевказаних нормативних актів, має право на видання наказу про призначення службового розслідування.

Відповідно до статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим V Розділом Статуту. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Наказом №144 від 14.04.2023 року начальника УПП в Харківській області ДПП стосовно інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

Під час проведення службового розслідування з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин та реалізації прав поліцейського запропоновано надати пояснення інспектору взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_2 , інспектору взводу № 2 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенантом поліції ОСОБА_3 та інспектору взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначила, що 15.01.2023 під час несення служби у складі екіпажу № 2203 разом зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 на службовий планшетний пристрій отримано повідомлення про домашнє насильство, за адресою: АДРЕСА_2 . Прибувши за вказаною адресою виявлено заявницю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка знаходилась у дуже сильному алкогольному сп`янінні. Під час розмови з останньою, у зв`язку з її станом неможливо було зрозуміти з якою метою вона викликала працівників поліції і, що саме сталося. На місці події знаходився син заявниці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який мешкає в сусідній квартирі гуртожитку та пояснив, що у нього стався конфлікт із матір`ю, з приводу вживання нею алкогольних напоїв і настанням внаслідок цього проблем із комендантом гуртожитку. Крім цього, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 додає, що зі слів сина заявниці, останній забрав у матері пляшку алкогольного напою аби уникнути подальших проблем із комендантом гуртожитку та припинити зловживання матір`ю алкогольними напоями. Працівниками УПП в Харківській області ДПП прийнято до уваги надані пояснення кривдником та проведено профілактичну бесіду з останнім та, конфлікт було врегульовано. Також опитана додає, що у кривдника відібрано пояснення по суті виклику та передано до відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

ОСОБА_9 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснень лейтенанта поліції ОСОБА_1

ОСОБА_2 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснень старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 та лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Дослідивши інформацію, наявну в роздавальних відомостях відеореєстраторів та рацій № 29/2 від 15.01.2023 встановлено, що перед початком несення служби отримали портативні відеореєстратори: старший лейтенант поліції ОСОБА_2 - № 470914 лейтенант поліції ОСОБА_1 - № 470904, що засвідчили власними підписами у відповідній відомості.

Переглядом відеозаписів здійснених за допомогою портативного відеореєстратора № 470914 встановлено, що на відеозаписі (Video ID: ddl25006e987f89b3flIe2cl0lcj239f початок запису: 15 January 2023 17:48:14, кінець: 15 January 2023 18:12:39) зафіксоване спілкування працівників УПП в Харківській області ДПП з заявницею, яка знаходиться в стані алкогольного сп`яніння і пояснює, що її син забрав у неї гроші. Син знаходиться в стані алкогольного сп`яніння, веде себе агресивно, ображає свою матір у присутності працівників поліції. Під час спілкування останній повідомляє, що тільки звільнився від відбування покарання з місця ув`язнення. В ході спілкування кривдник використовує нецензурну лексику, погрожує матері.

Лейтенантом поліції ОСОБА_1 в ході спілкування з ОСОБА_5 було застосовано ненормативну лексику.

При цьому на відеозаписах відсутні відмова заявниці написати заяву чи пояснення за фактом її звернення до поліції, що виключає можливість об`єктивного підтвердження обставин, які виклали поліцейські у своїх поясненнях. Жодних матеріалів, окрім відібраного пояснення від кривдника працівниками УПП в Харківській області ДПП на місці не складено.

Зазначені медіафайли вказують, що на форменому одязі лейтенанта поліції ОСОБА_1 відсутній портативний відеореєстратор, який вона отримала перед початком несення служби.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону "Про Національну поліцію України" передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно до підпунктів 1, 2, 3, 18 частини 1 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", поліція відповідно до покладених на неї завдань виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходівдля їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; вживає заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі.

Частиною першою статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Присяга працівника Національної поліції України є одностороннім усвідомлено вольовим публічним Невідкличним зобов`язанням громадянина України: 1) вірно служити інтересам Українського народу; 2) дотримуватися Конституції; 3) дотримуватися законів України; 3) поважати права і свободи людини, честь держави; 4) охороняти права і свободи людини, честь держави; 5) з гідністю нести високе звання поліцейського; 6) сумлінно виконувати службові обов`язки.

Інститут Присяги працівника Національної поліції України вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем - поліцейським закону у повсякденній та службовій діяльності.

Стаття перша Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" (далі - Закон) дає визначення основним термінам та визначенням, що можуть зустрічатися при оформленні правопорушень пов`язаних з домашнім насильством.

Запобігання домашньому насильству - система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються.

Домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила, домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Економічне насильство - форма домашнього насильства, що включає умисне позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, коштів чи документів або можливості користуватися ними, залишення без догляду чи піклування, перешкоджання в отриманні необхідних послуг з лікування чи реабілітації, заборону працювати, примушування до праці, заборону навчатися та інші правопорушення економічного характеру.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Положеннями пунктів 2, 4 частини першої статті 4 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" передбачено, що діяльність, спрямована на запобігання та протидію домашньому насильству, ґрунтується на таких засадах: належна увага до кожного факту домашнього насильства під час здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству; визнання суспільної небезпеки домашнього насильства та забезпечення нетерпимого ставлення до будь-яких проявів домашнього насильства.

Положеннями пункту 2 частини третьої статті 6 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено, що до інших органів та установ, на які покладаються функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, належать уповноважені підрозділи органів Національної поліції України.

Статтею 10 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" передбачено, що до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них: прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-пентру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України: інформування постраждалих осіб про їхні права, захопи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися, та інші.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено обсяг повноважень працівників поліції у вищевказаній сфері.

Отже, суд дійшов висновку, що працівники УПП в Харківській області ДПП наділені повноваженнями щодо здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству та зобов`язані реагувати належним чином на випадки домашнього насильства або насильства за ознаками статі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 21 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", постраждала особа має право на дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства.

Згідно пунктів 4 та 5 розділу І Порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України та Міністерства внутрішніх справ України від 13.03.2019 № 369/180 (далі - Порядок № 369/180), оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства; результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством. Уповноважені органи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству можуть використовувати результати оцінки ризиків під час застосування заходів протидії такому насильству відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству".

Відповідно до пунктів 1-5, 7 та 11 розділу II Порядку № 369/180, оцінка ризиків проводиться за факторами небезпеки/ризиків щодо вчинення домашнього насильства, передбачених у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства згідно з додатком до цього Порядку, шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи; за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам; фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи; у разі виявлення будь-яких інших чинників/обставин за результатами оцінки ситуації, які можуть вплинути на рівень небезпеки (ризику) вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції у позиції "Зауваження поліцейського уповноваженого підрозділу поліції щодо будь-яких інших чинників/обставин, які підвищують/знижують рівень загрози життю та здоров`ю постраждалої особи" форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства робить запис про наявність таких чинників/обставин, їхні можливі наслідки та надає інші зауваження щодо них; у зв`язку з тим, що кожна окрема ситуація може мати унікальні чинники/обставини, які впливають на рівень небезпеки та ризик летального випадку, пов`язаного з насильством, не передбачені формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на власний розсуд може оцінити рівень небезпеки як високий, якщо він/вона вважає, що постраждала особа перебуває в потенційно небезпечній ситуації або яка може спричинити смерть особи або інші тяжкі наслідки. Про наявність та можливі наслідки дії таких чинників/обставин поліцейський уповноваженого підрозділу поліції робить запис у відповідній позиції форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства. Залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству". Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника; після проведення оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції долучає форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства до матеріалів, зібраних за фактом такого насильства.

Положеннями абзацу першого пункту 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.11.2015 № 1376 (далі - Інструкція № 1376) передбачено, що у разі вчинення адміністративного правопорушення особами, які досягли віку, з якого настає адміністративна відповідальність, уповноважені на те посадові особи органів поліції складають протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно частини першої статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису, тягнуть за собою громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин або адміністративний арешт на строк до семи діб.

У відповідності до пунктів 4, 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 18.12.2018 № 1026 (далі - Інструкція № 1026), під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення. Включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Відповідно до підпункту 1, 10, пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217, інспектор поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Згідно з частиною першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Підпунктами 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

У відповідності до вимог частини першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчинення нових дисциплінарних проступків.

Відповідно до частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни мас право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду України від 21.12.2018 по справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16.

Верховний Суду у постанові від 25 лютого 2021 року у справі № 160/9275/18 зазначив, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, а також вчинок, що суперечить вимогам Правил етичної поведінки поліцейських.

Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Характерні ознаки умислу: усвідомлення працівником суспільної шкідливості своєї поведінки; передбачення негативних наслідків такої поведінки; бажання настання шкідливих наслідків у результаті своєї поведінки або свідоме допущення їх. Залежно від характеру вольового ставлення особи до суспільно-шкідливих наслідків свого діяння визначають два види умислу: прямий - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, бажає їх настання; побічний - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, прямо не бажає їх, але свідомо допускає їх настання.

Проте, необережність характеризується тим, що працівник, який вчинив дисциплінарний проступок, передбачав можливість настання шкідливих наслідків своєї поведінки, але легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав можливість таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити. Необережність виявляється зазвичай як недбалість.

Таким чином Верховний Суд вказав на законність притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського без настання суспільно - небезпечних чи будь яких інших негативних наслідків.

Вчинення дисциплінарного проступку із формальним складом, який не має негативних наслідків не може бути підставою для не притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, він лише впливає на застосування менш суворого стягнення, оскільки такий проступок шкодить самому порядку перебігу трудових відносин, дисциплінованості особового складу та підвищенню законності діяльності правоохоронного органу.

Отже, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ був прийнятий на підставі закону та не може бути скасований.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (, вул. Шевченка, буд. 315-А, м. Харків, 61033) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14 листопада 2023 року.

Суддя Н.А. Полях