Справа № 160/22676/23
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 листопада 2023 року Справа 160/22676/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши заяву Державної податкової служби України про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 30.03.2023 року №20642, прийняте комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» відповідає критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" №13727 від 12.05.2023року;

- зобов`язати Державну податкову службу України, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість з 01.11.2019року (дата реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість) шляхом внесення відповідного запису до Реєстру платників податку на додану вартість з збереженням індивідуального податкового номера 33;

- зобов`язати Державну податкову службу України поновити облікові дані, записи та стан рахунків інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» в системі електронного адміністрування ПДВ (СЕА) щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які були наявні до прийняття рішення від 12.05.2023 року №13727 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні/розрахунки коригування, подані на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" днем фактичного подання, а саме:

- податкову накладну №1 від 01.10.2021 р. на суму 179 821,20 гривень (з яких ПДВ 29 970,20 гривень);

- податкову накладну №2 від 01.10.2021 р. на суму 13 188,00 гривень (з яких ПДВ 2

198,00 гривень);

- податкову накладну №3 від 05.10.2021 р. на суму 179 241,60 гривень (з яких ПДВ 29 873,60 гривень);

- податкову накладну №4 від 05.10.2021 р. на суму 2 558,40 гривень (з яких ПДВ 426,40 гривень);

- податкову накладну №22 від 16.06.2021 р. на суму 11 376,00 гривень (з яких ПДВ 1 896,00 гривень);

- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 29.06.2021 до податкової накладної №17 від 29.06.2021 р.

Ухвалою суду від 08.09.2023 року позовна заява позивача була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 15.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та доказів на його обґрунтування.

10.11.2023 року відповідачем ДПС України, через систему «Електронний суд» надано до суду заява про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування заяви відповідач зазначає, що з урахуванням норм Порядку № 1165 позивач був обізнаним про зупинення реєстрації спірних ПН - в день отримання квитанцій 08.07.2021 року по податковій накладній від 16.06.2021 р. № 22, розрахунку коригування № 1 від 29.06.2021 р. до податкової накладної № 17 від 29.06.2021 р.та 29.10.2021 р. по податкових накладних від 01.10.2021 р. №№ 1-2, від 05.10.2021 №№ 3-4), що також підтверджено наявним у справі адвокатським запитом від 12.07.2021 р. № б/н.

Проте, з позовом у даній частині позовних вимог ТОВ «Аврора Трейд ЛЛС» звернулося лише у вересні 2023 року, в той час коли строк оскарження спірних рішень закінчився у лютому - квітні 2022 року.

Разом з тим позивачем не наводиться та зі змісту матеріалів справи не вбачається будь-яких причин, які б об`єктивно та непереборно перешкоджали йому своєчасно звернутись до суду із зазначеними позовними вимогами.

Тоді як, з огляду на чинне рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 10.09.2021 р. № 52947 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника ПДВ, реалізація ТОВ «Аврора Трейд ЛЛС» права на вжиття з 2021 року визначених у Порядку №1165 заходів, спрямованих на виключення його з переліку ризикових платників податку як передумови для зупинення реєстрації податкових накладних залежало виключно від нього самого.

У зв`язку з чим, необґрунтоване зволікання з реалізацією такого права через прийнятність протягом 2 років такого стану у власній господарської діяльності позивача не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить із наступного.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з висновками Верховного Суду, наведеними у постановах від 11.10.2019 р. у справі №640/20468/18, від 02.07.2020 р. у справі №1.380.2019.006119 та від 20.11.2020 у справі №1.380.2019.006517, до позовів платника податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову у реєстрації податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати застосовуються загальні строки звернення до суду, визначенні нормами статті 122 КАС України, а не Податковим кодексом України. При цьому, такі строки залежать від того, чи використав платник податків процедуру адміністративного оскарження вказаних рішень як досудового порядку вирішення спору.

Так, відповідно до ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, положеннями ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, в КАС України встановлено скорочений строк звернення до суду.

При цьому, у п.56.18 ст.56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

Разом з тим, згідно з п.56.19 ст.56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви до суду проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 р. у справі №640/20468/18 зазначив, що дослідження змісту аналізованих приписів статей ПК України та ст.122 КАС України вказує на те, що на сьогодні є підхід, відповідно до якого строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору коротші, ніж звичайні строки. При цьому є різні правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, саме в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору. Різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю в підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їх оскарження. Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, тоді як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Верховний Суд зазначив, що спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, які не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання.

Отже, Верховний Суд сформулював такий правовий висновок. Із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним ч.4 ст.122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз.3п.56.18 ст. 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

З матеріалів справи слідує, що позивачем не надано доказів використання процедури адміністративного оскарження рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації спірних податкових накладних позивача.

Більше того, суд звертає увагу на те, що в прохальній частині позовної заяви позивачем не заявляється вимога про скасування рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації спірних податкових накладних, а лише спрямовано позовні вимоги ДПС України про реєстрацію податкових накладних.

Крім того, позивачем не надано до суду копій рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації спірних податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд позбавлений можливості достеменно визначити кінцевий строк для звернення до суду позивача з вимогою про реєстрацію спірних податкових накладних.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що відповідачем ГУ ДПС у Дніпропетровській області, надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.

До вказаного відзиву відповідачем надано Рішення від 16.11.2021 року №3381417/43276878 Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 01.10.2021 року.

Крім того, відповідачем зазначено про те, що ТОВ «Аврора Трейд ЛЛС» не надавало письмові пояснення та/або копії документів, до контролюючого органу відповідно до п.4 Порядку за іншими податковими накладними/розрахунками коригування, що є предметом розгляду у цій справі.

Таким чином, суд позбавлений можливості достеменно визначити кінцевий строк звернення до суду позивача з цим позовом в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні/розрахунки коригування, подані на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" днем фактичного подання, а саме:

- податкову накладну №1 від 01.10.2021 р. на суму 179 821,20 гривень (з яких ПДВ 29 970,20 гривень);

- податкову накладну №3 від 05.10.2021 р. на суму 179 241,60 гривень (з яких ПДВ 29 873,60 гривень);

- податкову накладну №4 від 05.10.2021 р. на суму 2 558,40 гривень (з яких ПДВ 426,40 гривень);

- податкову накладну №22 від 16.06.2021 р. на суму 11 376,00 гривень (з яких ПДВ 1 896,00 гривень);

- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 29.06.2021 р. до податкової накладної №17 від 29.06.2021.

Разом з тим, зважаючи на дату складення податкових накладних, відсутність в матеріалах доказів адміністративного оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних та наявність одного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, датованого 16.11.2021 року, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк на звернення до суду з цим позовом, визначений ст. 122 КАС України.

Згідно з частинами першою, третьою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином, з огляду на вищенаведене позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення з цим позовом до суду в частині позовних вимог, що стосуються зобов`язання зареєструвати спірні податкові накладні, а також надати суду копії рішень про відмову в реєстрації таких податкових накладних.

Що стосується заяви відповідача про залишення позову без розгляду суд зазначає, що системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому дати змогу подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 11 лютого 2021 року у справі №140/2046/19, від 10 червня 2020 року у справі № 620/1715/19, від 23 вересня 2020 року у справі № 640/5645/19, від 03 грудня 2020 року у справі № 817/660/18, від 17 березня 2021 у справі № 160/3092/20, від 18 березня 2021 у справі № 640/23204/19, від 20 квітня 2021 року у справі № 640/17351/19, від 14 липня 2022 року 380/10649/21, від 09 червня 2022 року у справі № 160/15960/20, від 05 травня 2022 року у справі № 420/6134/21, від 20 вересня 2023року по справі № 560/6732/22.

Зокрема, у постанові Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі №320/11921/20 зроблено такі висновки:

«КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Разом з цим, положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу.

Колегія суддів вважає, що питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом, у випадку, коли суд встановив, що такий пропущено позивачем, в обов`язковому порядку має бути з`ясовано судом. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний про виникнення у суду питання щодо дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність підстав для його поновлення.

Таким чином суд апеляційної інстанції повинен був вжити заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин пропуску строку.

Зі змісту оспорюваного судового рішення слідує, що суд апеляційної інстанції не надав можливості позивачу обґрунтувати причини пропуску строку звернення до суду».

Зазначене узгоджується також з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20 вересня 2023 року по справі № 560/6732/22.

Зважаючи на викладене суд доходить висновку, що в задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до вимог пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Так, в силу приписів статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються пов`язаністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же підстав або доказів.

Метою об`єднання позовних вимог є можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Згідно із заявленими позивачем вимогами ним оскаржується рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 30.03.2023 року №20642, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» відповідає критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" №13727 від 12.05.2023 року; зобов`язання Державну податкову службу України, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість з 01.11.2019 року (дата реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість) шляхом внесення відповідного запису до Реєстру платників податку на додану вартість з збереженням індивідуального податкового номера 33; зобов`язання Державну податкову службу України поновити облікові дані, записи та стан рахунків інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» в системі електронного адміністрування ПДВ (СЕА) щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які були наявні до прийняття рішення від 12.05.2023 року №13727 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість; зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні/розрахунки коригування, подані на реєстрацію позивачем податкові накладні.

Суд зазначає, що в даному випадку предмет кожної позовної вимоги, зокрема, щодо відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, зобов`язання зареєструвати податкові накладні та анулювання реєстрації платника податку на додану вартість є різним, та потребує окремого обґрунтування щодо кожної вимоги.

Зміст позовної заяви свідчить, що докази щодо позовних вимог позивача, об`єднаних в одній позовній заяві, не пов`язані між собою, оскільки щодо кожної необхідно встановлювати певні обставини.

Фактично позовні вимог позивача щодо відповідача є індивідуальними та стосуються власного інтересу позивача щодо кожного з них окремо, які штучно поєднано в одній позовній заяві.

Предмет позову щодо кожної позовної вимоги є різний, як і обґрунтування позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 Кодексу адміністративного судочинства України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 172 Кодексу адміністративного судочинства України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Приписи ч.2 ст.172 КАС України свідчать про можливість об`єднання справ, поданих одним і тим самим позивачем до одного й того самого відповідача, а не про об`єднання позовних вимог, оскільки це фактично окремі спори з кількома позовними вимогами у кожному з них, які не пов`язані поданими доказами і мають різні предмети спору та різні підстави їх виникнення.

Отже, суд вважає, що позивачу необхідно звернутись до суду з окремими позовними заявами, оскільки підстави виникнення позовних вимог, предмет спору та докази на обґрунтування позовних вимог у цій справі різні.

До того ж, приписами частини 2 статті 172 КАС України встановлено, що саме суду, а не позивачу, з урахуванням положень частини першої цієї статті, надано право за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ, в тому числі, за позовами одного й того самого позивача до різних відповідачів. Підставою для такого об`єднання в одне провадження декількох справ є виключно вимоги частини першої цієї статті.

Таким чином, для усунення вказаних недоліків позивачу слід надати суду уточнену позовну заяву з однорідним предметом позову, тобто або щодо оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 30.03.2023 року №20642, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» відповідає критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні/розрахунки коригування, подані на реєстрацію позивачем податкові накладні; або щодо оскарження рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" №13727 від 12.05.2023 року; зобов`язання Державну податкову службу України, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість з 01.11.2019року (дата реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість) шляхом внесення відповідного запису до Реєстру платників податку на додану вартість з збереженням індивідуального податкового номера 33; зобов`язання Державну податкову службу України поновити облікові дані, записи та стан рахунків інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» в системі електронного адміністрування ПДВ (СЕА) щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які були наявні до прийняття рішення від 12.05.2023 року №13727 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість.

Більше того, суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості звернутися до суду з іншим позовом, в якому виокремити інший предмет позову, з яким позивач звертався до суду вперше.

З урахуванням викладеного вище суд вважає за необхідне позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України залишити без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Визначені недоліки позовної заяви позивачу усунути шляхом надання суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин;

-копій рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 01.10.2021 р. на суму 179 821,20 гривень (з яких ПДВ 29 970,20 гривень); податкової накладної №3 від 05.10.2021 р. на суму 179 241,60 гривень (з яких ПДВ 29 873,60 гривень); податкової накладної №4 від 05.10.2021 р. на суму 2 558,40 гривень (з яких ПДВ 426,40 гривень); податкової накладної №22 від 16.06.2021 р. на суму 11 376,00 гривень (з яких ПДВ 1 896,00 гривень); розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 29.06.2021 р. до податкової накладної №17 від 29.06.2021 р.;

- уточненої позовної заяви з однорідним предметом позову, тобто або щодо оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 30.03.2023 року №20642, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» відповідає критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні/розрахунки коригування, подані на реєстрацію позивачем податкові накладні; або щодо оскарження рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" №13727 від 12.05.2023 року; зобов`язання Державну податкову службу України, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість з 01.11.2019 року (дата реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Аврора Трейд ЛЛС" платником податку на додану вартість) шляхом внесення відповідного запису до Реєстру платників податку на додану вартість з збереженням індивідуального податкового номера 33; зобов`язання Державну податкову службу України поновити облікові дані, записи та стан рахунків інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» в системі електронного адміністрування ПДВ (СЕА) щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які були наявні до прийняття рішення від 12.05.2023 року №13727 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість.

У задоволенні заяви Державної податкової служби України про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора Трейд ЛЛС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.О. Лозицька