Справа № 380/14807/22
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року Справа № 380/14807/22 пров. № А/857/13067/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідач Качмара В.Я.,

суддів Довгополова О.М., Затолочного В.С.,

при секретарі судового засідання Юрченко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року (суддя Брильовський Р.М., м.Львів, повний текст складено 14 червня 2023 року), -

ВСТАНОВИВ:

У жовтня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі ГУНП, НП відповідно) в якому просив визнати протиправними та скасувати:

наказ ГУНП «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області та порушення службової дисципліни» від 31.08.2022 №2442 (далі Наказ №2442), в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

наказ «Про особовий склад» від 08.09.2022 №445 о/с (далі Наказ №445 о/с);

поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП (далі Посада, РУП) з 09.09.2022;

стягнути з ГУНП на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року у задоволені позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В доводах апеляційної скарги вказує, що до позивача необґрунтовано застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни у вигляді звільнення зі служби в поліції. В Наказі №2442 не зазначено про наявність чи відсутність пом`якшуючих, обтяжуючих обставин, не надано оцінки особі позивача. Зазначає, що суд першої інстанції залишив поза увагою порушення процедури огляду позивача на стан сп`яніння.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами службового розслідування встановлено наявність в діях позивача дисциплінарного проступку та доведено факт порушення ним Присяги та етичних норм поведінки.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що 21.08.2022 мобільною групою Управління головної інспекції (далі УГІ) ГУНП було проведено перевірку стану реагування працівниками відділення поліції № 2 РУП ГУНП на повідомлення про правопорушення або події які надходять скорочений номер екстреного виклику поліції « 102», у ході якої о 09:33 було, дано ввідне завдання за попередньою кваліфікацією «ДТП без травмованих», яке відбулося у с. Малі Ланки, Львівського району. О 10:08 на місце події прибув наряд СРПП «АКСІОМА-46» РУП, на службовому автомобілі марки «Рено Доккер», д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), в складі інспектора, лейтенанта поліції ОСОБА_2 та інспектора, майора поліції ОСОБА_1 . В ході проведеного спілкування у майора поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. У зв`язку з цим, вищевказаному працівнику запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер», результат - 0,44 проміле.

Наказом ГУНП від 22.08.2022 № 2343 за фактом можливих порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників ГУНП призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

29.08.2022 затверджено Висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками РУП.

Наказом № 2442 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII), пункту 6 підпункту 2 розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейського» затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України (далі МВС) від 09.11.2016 № 1179 (далі ПЕП), пунктів 1, 2, 6, 14 частини третьої статті 1 Розділу І «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 27.02.2020 № 803, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до Посада, майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції.

Наказом № 445 о/с Посада, майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції відповідно до Закону № 580-VIII за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту).

Згідно з статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частини перша статті 18 Закону № 580-VIII зобов`язує кожного поліцейського неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати своїх службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові, відповідно до якої усвідомлюючи свою високу відповідальність, присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до пункту 1 розділу II ПЕП під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пункт 3 розділу IV ПЕП зобов`язує поліцейського за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики.

Також, пунктом 4 розділу IV ПЕП зобов`язано бути коректним, він не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й в повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Зі змісту присяги вбачається, що її зміст поєднує в собі правові та моральні соціальні норми.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Сутність службової дисципліни в ПН, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини 1-3 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Так, до поліцейських можуть застосовуватися різні види дисциплінарних стягнень, зокрема звільнення зі служби в поліції, яке є найсуворішим видом стягнення.

Статтями 14-19 Дисциплінарного статуту унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Відповідно до частин першої-четвертої 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок.

Наказом МВС від 07.11.2018 № 893 затверджений «Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807; далі - Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до пункту1 розділу II Порядку № 893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частиною сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

З аналізу наведених вище положень Дисциплінарного статуту також вбачається, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності, бездоганному та неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, та належному виконанні обов`язків поліцейського, визначених законом. Водночас, порушення поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватися заходи дисциплінарного стягнення.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Щодо твердження позивача про те, що він не перебував у стані алкогольного сп`яніння, так, як під час інструктажу при візуальному огляді зовнішнього стану працівників чергових служб ніхто не викликав підозру на предмет перебування у стані сп`яніння чи після виживання на передодні алкоголю, а також працівники РУП, які проводили інструктаж не могли не почути запаху алкоголю, або пропустити інші ознаки, якби позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння, то необхідно зазначити наступне.

Службовим розслідуванням установлено, що факти порушень службової дисципліни з боку окремих працівників РУП знайшли своє підтвердження та стали можливими унаслідок того, що в ході службового розслідування дисциплінарною комісією оглянуто відеозаписи, надані працівниками мобільної групи УГІ ГУНП та з`ясовано, що 21.08.2022 близько 10:00 за адресою: с.Малі Ланки, Львівського району під`їжджає службовий автомобіль марки «Рено Доккер», д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), в складі інспектора ОСОБА_2 та інспектора ОСОБА_1 .

У подальшому проходить спілкування перевіряючих із поліцейськими, в ході якого виявлено ознаки алкогольного сп`яніння у майора поліції ОСОБА_1 , а саме: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, у зв`язку з чим останньому запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер».

Оглядом наступного відео видно, що майор поліції ОСОБА_1 перебуває у форменному одязі із вогнепальною зброєю, представляється та добровільно проходить тест на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер», результат становить 0,44 проміле.

Факт проходження тестування на встановлення стану алкогольного сп`яніння підтверджує в своїх поясненнях напарник ОСОБА_1 - інспектор Кобилецький О.М., який зазначив, що при наближенні до місця події службовий автомобіль «Рено Доккер» д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував лейтенант поліції ОСОБА_3 , був зупинений працівниками мобільної групи УГІ ГУНП, а саме старшим інспектором ОСОБА_4 .

Працівники мобільної групи здійснили перевірку службових посвідчень, посвідчення водія та оглянули службовий автомобіль.

Далі старшим інспектором капітаном поліції Смолінською В.І. було запропоновано пройти тест на алкотестері «Драгер» вищевказаним працівникам, після чого ОСОБА_2 отримав запаковану трубку, яку працівник мобільної групи вставив в прилад «Драгер» та пройшов тест на вказаному приладі, результат - 0,00 проміле.

ОСОБА_1 було запропоновано пройти тест на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер», на що останній погодився, результат тесту показав 0,44 проміле. Після цього, будь яких заперечень чи зауважень щодо процедури його проведення, у ОСОБА_1 не було, про що свідчить підпис у роздруківці результату тесту та відеозапис, долучений до матеріалів службового розслідування.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 29.12.1992 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» при розгляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Отже, нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Згідно роздруківки з газоаналізатора «Драгер», яка містить, зокрема, такі відомості: П.І.Б. інспектора/лікаря ОСОБА_4 ; П.І.Б. особи, що тестують ОСОБА_1 ; Дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ; Підпис особи, що тестують; Результат тесту 0,44 %.

Також і сам позивач у поясненнях наданих в ході службового розслідування повідомляє, що тестування проводилось 21.08.2022 року о 10:05.

Щодо твердження позивача-апелянта про те, що мобільною групою УГІ ГУНП порушено процедуру огляду позивача на стан сп`яніння суд зазначає наступне.

З матеріалів справи видно, що ОСОБА_1 перебував на Посаді та мав спеціальне звання майор поліції.

Відповідно посадової інструкції за Посадою у випадках, визначених законом, складає протоколи про адміністративні правопорушення, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Отже, в силу своїх посадових обов`язків, ОСОБА_1 повинен був знати порядок проходження огляду на встановлення стану алкогольного сп`яніння, в тому числі і за допомогою газоаналізатора «Драгер» та порядок застосування такого пристрою, а у разі наявності будь-яких зауважень щодо процедури проведення огляду на стан сп`яніння мав можливість висловити такі на місці події та заявити про необхідність проходження повторного тестування, однак ним цього зроблено не було.

Також, ОСОБА_1 не доповів вищому керівництву про те, що мобільною групою УГІ ГУНП порушено процедуру огляду позивача на стан сп`яніння.

Судом встановлено, що після огляду позивача на стан сп`яніння його відсторонили від роботи, він здав зброю та покинув приміщення поліції.

Непідтвердженими є також твердження позивача про те, що у проходженні огляду в медичному закладі працівники поліції ОСОБА_1 відмовили. Чинним законодавством України передбачено тільки процедуру направлення водія транспортного засобу до медичного закладу, у разі незгоди з результатом тестування, проведеного за допомогою газоаналізатора «Драгер». В свою чергу, ОСОБА_1 за кермом транспортного засобу не перебував, відтак, у працівників мобільної групи УГІ ГУНП не було обов`язку направляти його в медичний заклад. Також позивач жодного бажання пройти огляд у медичному закладі 21.08.2022 як свідчить з матеріалів службового розслідування він на місці зупинки не виявляв.

Матеріалами службового розслідування встановлено наявність в діях позивача дисциплінарного проступку та доведено факт порушення ним Присяги та етичних норм поведінки.

Відтак, відповідачем підставно та обґрунтовано застосовано до позивача дисциплінарного стягнення, у вигляді звільнення зі служби, за вчинення дисциплінарного проступку, адже поведінка позивача як поліцейського суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

Доводи, наведені в апеляційній скарзі не спростовують правильності застосування судом норм матеріального права до встановлених ним на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів та обставин справи.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді О. М. Довгополов
В. С. Затолочний

Повне судове рішення складено 13 листопада 2023 року.