Справа № 420/30364/23
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 листопада 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Марин П.П., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області, в якому позивач просить:

визнати протиправними дії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області» щодо не включення в довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 сум індексації грошового забезпечення;

зобов`язати Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області» скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на листопад 2019 року для перерахунку пенсії з урахуванням індексації грошового забезпечення.

Відповідно до п.п. 3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст.161 КАС України.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, в даному випадку строк оскарження рішення суб`єкта владних повноважень складає шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Така позиція застосована Верховним Судом, зокрема, у постановах від 14 травня 2019 року у справі № 826/26174/15, від 21 грудня 2019 року у справі №826/12776/15 та від 5 травня 2022 року у справі № 240/10663/20.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані ст.123 КАС України, відповідно до ч.2 якої, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Водночас для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до матеріалів адміністративного похову, позивач фактично не погоджується зі складовими довідки, виданою йому ще у 2021 році про розмір грошового забезпечення визначеного станом на листопад 2019 року. Проте до суду за захистом прав, свобод чи інтересів позивач звернувся 06.11.2023 року, тобто фактично через 3 роки, після виникнення спірних правовідносин.

Разом з позовною заявою представник позивача надав заяву про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, у якій зазначено, що спірні відносини стосуються отримання позивачем довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, а тому до цих відносин слід застосувати положення частини третьої статті 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", відповідно до яких перерахунок пенсії, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Однак, суддя вважає зазначені доводи представника позивача необґрунтованими, адже наведена норма урегульовує питання перерахунку пенсії у правовідносинах з органами Пенсійного фонду України, до повноважень яких відноситься проведення перерахунків пенсій, тоді як у цій справі спір виник між позивачем та відповідачем щодо відмови останнього у видачі позивачу довідки про розмір грошового забезпечення станом на листопад 2019 року з урахуванням такої складової як індексація. Цей спір не стосується нарахування пенсійних виплат позивачу.

При цьому, отримання представником позивача листа-відповіді відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли представник в інтересах позивача почала вчиняти дії щодо реалізації його права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку (Постанова Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19).

Вказані висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 12.04.2023 року у справі №380/14933/22.

Крім того, суддя зазначає, що вирішення Верховним Судом певного спору, предмет якого є аналогічним заявленому позивачем, не є підставою для визнання причини пропуску строку поважною.

Враховуючи наведене, суддя доходить висновку, що заява представника позивача про поновлення строку звернення до суду є необґрунтованою, а тому не підлягає задоволенню.

Також, Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд зазначає, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Так, представник позивача в адміністративному позові зазначає, що 28 вересня 2021 року ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» виготовило довідку №33/36-4354 про розмір грошового забезпечення Позивача станом на листопад 2019 року та надіслало її до ГУ ПФУ в Одеській області. Проте, в зазначеній довідці відсутня складова грошового забезпечення як індексація.

Однак, у прохальній частині позовної заяви представник позивача просить визнати протиправними дії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області» щодо не включення в довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 сум індексації грошового забезпечення без конкретизації, в якої саме довідки (її дату, номер) стосується позовна вимога.

Таким чином, позивачу (представнику позивача) слід привести позовні вимоги у відповідність вимогам КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вже зазначено, представник позивача у позовній заяві покликається на довідку №33/36-4354 від 28.09.2021 року, однака її засвідчену копію до суду не надав.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду належним чином завірену копію довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 №33/36-4354 від 28.09.2021 року.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку та докази поважності причин його пропуску, а також шляхом надання адміністративного позову, оформленого у відповідності до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України та докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги з наданням його копії з додатками для відповідача.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Одеській області про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Марин