Справа № 280/7277/23
Суддя: Чернова Жанна Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

02 листопада 2023 року о 10 год. 55 хв.Справа № 280/7277/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Чернової Ж.М.,

за участю секретаря судового засідання Юхименка Г.В.,

представника позивача Шулякової М.В.,

представника відповідача Коваленко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 23.08.2023 № 394 о/с, відповідно до якого підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) звільнено з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та призначено на посаду старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 22.08.2023 № 1339 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади підполковника поліції ОСОБА_1 ;

поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), звільненого з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 23.08.2023;

стягнути з Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) різницю в грошовому забезпеченні за час вимушеного прогулу;

відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду в частині поновлення підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) на посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та стягнення різниці в грошовому забезпеченні за час вимушеного прогулу допустити до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 23.08.2023 позивачу стало відомо, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, звільнено з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та призначено на нижчу посаду - старшим оперуповноваженим відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області. Позивач вважає оскаржувані накази протиправними та безпідставними. Позивач зазначає, що будь-яких порушень службової дисципліни з його боку не було, а притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з займаної посади не має законного підґрунтя. Також зазначено, що відповідачем при проведенні службового розслідування та виданні спірних наказів грубо порушені вимоги щодо повного, об`єктивного та всебічного дослідження всіх обставин, встановлення об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку, дотриманням прав особи, щодо якої проводилось зазначене розслідування, тобто прав позивача. При накладенні дисциплінарного стягнення на позивача не враховано його ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації та належне, бездоганне виконання службових обов`язків та бездоганна службова характеристика позивача. З підстав викладених у позовній заяві та у наданих під час розгляду справи поясненнях, представник позивача просила задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 12.09.2023 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/7277/23. Призначено підготовче засідання на 29.09.2023.

29.09.2023 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 13.10.2023.

13.10.2023 судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному. Наступне судове засідання призначене на 17.10.2023, про що повідомлено учасників справи за допомогою засобів телефонного зв`язку.

Ухвалою суду від 17.10.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.11.2023.

В судовому засіданні 02.11.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив та зазначив, що представник позивача зводить обґрунтування щодо протиправності наказів ГУНП в Запорізькій області до загальних фраз «грубого порушення вимог щодо повного, об`єктивного, всебічного дослідження всіх обставин, встановлення об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку позивача…», однак не наводячи конкретні факти, які підкріплені доказами. Фактично представник позивача висловлює незгоду із прийнятим рішенням ГУНП щодо позивача. Посилання представника позивача про доведення фактів надзвичайних подій, а також долучення протоколів проведення «Дня дисципліни» і надана позитивна службова характеристика позивача не спростовують того факту, що підлеглою особою позивача ОСОБА_2 , який займав посаду заступника начальника цього підрозділу, допущено дисциплінарний проступок у виді керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, а це в свою чергу свідчить про те, що позивачем не вжиті достатні профілактичні заходи щодо своєчасного запобігання цьому факту порушення службової дисципліни, що призвело до надзвичайної події. Представник відповідача в судовому засіданні підтримала позицію, викладену у відзиві на позовну заяву та просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вислухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, судом установлені наступні обставини.

Наказом від 06.11.2015 позивача прийнято на службу до Національної поліції України. Цього ж дня, відповідно до ст. 64 Закону України Закон України № 580-VIII позивач склав присягу на вірність Українському народові. До прийняття на службу в поліцію, позивач проходив службу в органах внутрішніх справ України. На посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області позивач перебував з 19.06.2023.

12.08.2023 до керівництва ГУНП в Запорізькій області за вих. № 808/35/01-2023 надійшла доповідна записка УГІ ГУНП в Запорізькій області щодо складання 12.08.2023 поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України протоколу про адміністративне правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно заступника начальника відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ОВС з 01.09.2000, в НПУ з 07.11.2015, у посаді з 19.06.2023, діючих дисциплінарних стягнень не має.

12.08.2023 за вказаними фактами наказом ГУНП в Запорізькій області № 940 призначено службове розслідування, на час проведення якого ОСОБА_2 відсторонено від виконання службових обов`язків.

Крім того, 15.08.2023 до ГУНП в Запорізькій області із Запорізького управління ДВБ НП України надійшов лист про необхідність призначення службового розслідування за вказаним фактом (вх. ГУНП № 5693).

Під час проведення службового розслідування встановлено, що 11.08.2023 о 22:17 зі спецлінії «102» до чергової частини УПП в Запорізькій області ДПП НП України надійшло повідомлення про те, що 11.08.2023 о 22:15 на Прибережній автомагістралі у м. Запоріжжя особа керує автомобілем «HYUNDAI» сірого кольору, н.з. НОМЕР_2 , у стані сильного алкогольного на сп`яніння (ЄО УПП № 6609).

На місце події одразу було направлено наряд УПП в Запорізькій області ДПП НП України «Хижак-0203» у складі інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, та поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 капрала поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , освіта вища, яким автомобіль «HYUNDAI ACCENT», н.з. НОМЕР_3 , під керуванням, як стало відомо пізніше, поліцейського ОСОБА_2 (перебував поза службою, у цивільному одязі, без зброї) було виявлено в районі будинку АДРЕСА_1 . Вказаний автомобіль зупинився самостійно у присутності поліцейських УПП в Запорізькій області ДПП НП України.

Під час спілкування у ОСОБА_2 виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови та координації рухів. Після цього ОСОБА_2 неодноразово було запропоновано пройти медичний огляд на місці за допомогою газоаналізатора «Drager Alkotest» або у спеціалізованому медичному закладі, на що останній відмовився. Окрім цього, ОСОБА_2 усіляко намагався уникнути відповідальності, заперечуючи факт керування ним транспортним засобом.

12.08.2023 поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 511111 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України Величка О.Г. відсторонено від керуванням транспортним засобом, автомобіль «HYUNDAI ACCENT», н.з. НОМЕР_3 , залишено на місці для паркування транспортних засобів.

На запит дисциплінарної комісії ГУНП в Запорізькій області за вих. № 812/35/02-2023 від 14.08.2023, УПП в Запорізькій області ДПП НПУ надано копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 511111, складеного відносно ОСОБА_2 за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, рапорту поліцейського з приводу подій за участі ОСОБА_2 , направлення та акту огляду ОСОБА_2 на стан алкогольного сп`яніння та пояснень свідків ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (спільно мешкають за адресою: АДРЕСА_2 ).

Під час проведення службового розслідування були опитані, зокрема:

- начальник відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , освіта вища, в ОВС з 11.08.1997, в НПУ з 07.11.2015, у посаді з 19.06.2023, діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що 11.08.2023 приблизно о 19:00 після завершення робочого дня він зустрівся із ОСОБА_2 у Дніпровському районі м. Запоріжжя, для узгодження робочих питань. Після вирішення усіх питань, протягом приблизно 10 хвилин, ОСОБА_2 на автомобілі «HYUNDAI ACCENT», н.з. НОМЕР_3 , поїхав. При цьому будь-яких ознак сп`яніння він не мав. У автомобілі він був сам. Цього ж дня о 22:43 ОСОБА_2 зателефонував йому ( ОСОБА_1 ) та повідомив, що біля нього та його автомобіля перебувають поліцейські УПП ДПП НПУ, які під`їхали до нього в той час, коли він стояв на парковці та не рухався. Незважаючи на це, а також на те, що транспортним засобом він не керував, поліцейські пропонують йому пройти тест за допомогою газоаналізатору «Драгер». ОСОБА_2 не приховував, що вживав алкогольні напої, проте факт керування автомобілем заперечував. Він ( ОСОБА_1 ) доповів про вказану подію ГУНП та виїхав на зазначене ОСОБА_2 місце. На місці для паркування транспортних засобів по просп. Маяковського в районі перехрестя з вул. Перемоги він ( ОСОБА_1 ) побачив патрульних поліцейських ОСОБА_2 та автомобіль «HYUNDAI ACCENT», н.з. НОМЕР_3 . На місці ОСОБА_2 йому ( ОСОБА_1 ) пояснив, що разом зі своїм знайомим (його дані називати категорично відмовився) їхав на вказаному автомобілі у напрямку від вул. Сталеварів до вул. Лермонтова (за кермом автомобіля був його знайомий, а він знаходився на задньому сидінні). В районі просп. Маяковського його знайомий несподівано повернув на ліво та заїхав на пішохідну частину проспекту. Потім знайомий знову виїхав на дорогу та повернув вже на проїжджу частину проспекту Маяковського, яка веде у бік просп. Соборного. Після цього знайомий зупинив автомобіль у місці для паркування транспортних засобів та утік у невідомому напрямку. Свій вчинок цей чоловік ОСОБА_2 ніяк не пояснив. ОСОБА_2 вийшов з автомобіля та, у зв`язку із тим, що його розташування заважало проїзду інших транспортних засобів, сів за кермо та проїхав на ньому кілька метрів, для того, щоб належним чином його припаркувати. Саме у цей час до нього під`їхали патрульні поліцейські та стали звинувачувати його у тому, що він керував транспортним засобом у стані сп`яніння. Факт перебування у стані сп`яніння ОСОБА_2 не заперечував, проте наголошував, що транспортним засобом у такому стані не керував. У його ( ОСОБА_1 ) присутності відносно ОСОБА_2 патрульними поліцейськими було складено адміністративні матеріали за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. 3 підпорядкованим йому особовим складом керівництвом УКР ГУНП та ним ( ОСОБА_1 ) особисто постійно проводиться профілактична робота щодо недопущення порушення службової дисципліни, зокрема керування транспортним засобом у стані сп`яніння. Про всі випадки надзвичайних подій ним ( ОСОБА_1 ) повідомляється підпорядкованому особовому складу на оперативних нарадах та днях дисципліни у підрозділу під підпис. У колектив проводиться обговорення негативних наслідків, які може мати порушник та Національна поліція України у цілому. До вказаного випадку інформація про факти керування ОСОБА_2 транспортними засобами у стані сп`яніння йому ( ОСОБА_1 ) не надходила;

- старший оперуповноважений відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області капітан поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , освіта вища, в ОВС з 05.08.2004, в НПУ з 07.11.2015, у посаді з 05.06.2023, діючих дисциплінарних стягнень не має, та оперуповноважений відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , освіта вища, в ОВС з 15.08.2000, в НПУ з 07.11.2015, у посаді з 15.06.2023, діючих дисциплінарних стягнень не має, підтвердили, що начальником відділу підполковником поліції ОСОБА_1 за участю заступника начальника відділу капітана поліції ОСОБА_2 системативно проводилась робота щодо профілактики порушення службової дисципліни серед підпорядкованого особового складу. Особовому складу неодноразово доводились вимоги МВС України, НП України та ГУНП щодо недопущення керування транспортним засобом у стані сп`яніння. Приводились негативні приклади.

Крім того встановлено, що керівництвом відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП систематично проводиться робота щодо профілактики надзвичайних подій за участю особового складу, недопущення порушень дисципліни підлеглими. Питання дотримання дисципліни та законності, в тому числі транспортної, розглядаються на оперативних нарадах та «Днях дисципліни» за участю керівництва та особового складу (протокол оперативної наради від 05.05.2022 № 5, протоколи проведення «Дня дисципліни» від 20.01.2023 № 1, від 27.02.2023 № 3, від 20.03.2023 № 4). Поліцейським під підпис доводяться обставини надзвичайних подій за участю особового складу Національної поліції України та ГУНП.

Згідно з відомістю про ознайомления особового складу відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області з наказом НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», капітан поліції ОСОБА_2 під підпис ознайомлений із вказаним наказом.

18.08.2023 за результатом проведеного службового розслідування затверджено висновок службового розслідування.

22.08.2023 видано наказ ГУНП в Запорізькій області №1339 «Про застосування дисциплінарних стягнень» відповідно до якого:

- за скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог, передбачених унктами 1, 2 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної оліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (зі змінами, внесеними Законом України від 15 березня 2022 року № 23-ІХ), пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частиною 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух» від 30 червня 1993 року № 3353-ХІІ, пунктом 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, Присяги працівника поліції та своєї посадової інструкції (функціональних обов`язків), що виразилося у керуванні 11.08.2023 автомобілем «HYUNDAI ACCENT» н.з. НОМЕР_3 , на території м. Запоріжжя з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові від проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у медичному закладі, запереченні факту керування транспортним засобом з метою уникнення відповідальності, а також невжитті заходів щодо утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, із урахуванням вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507, застосовано до заступника начальника відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_2 (0092023) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- за скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог пункту 1 частини 3 статті 1, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (зі змінами, внесеними Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-IX), пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та своєї посадової інструкції (функціональних обов`язків), що виразилось у невжитті достатніх профілактичних заходів щодо своєчасного запобігання фактам порушення підлеглими службової дисципліни, що призвело до надзвичайної події за участю особового складу, застосовано до начальника відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

На виконання наказу № 1339 від 22.08.2023 ГУНП в Запорізькій області видано наказ № 394 о/с від 23.08.2023 «По особовому складу» наступного змісту: «Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» призначити підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), старшим оперуповноваженим відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП, з посадовим окладом 2600 гривень, увільнивши його з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту цього управління, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Згідно з наказом МВС України від 06.04.2016 № 260 встановити щомісячну надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 45% посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за стаж служби в поліції. Підстава: наказ ГУНП від 22.08.2023 №1339; доповідна записка т.в.о. начальника УКР ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 від 22.08.2023».

23.08.2023 позивача ознайомлено під підпис із наказами ГУНП в Запорізькій області від 22.08.2023 № 1339 та від 23.08.2023 № 394 /с.

Не погоджуючись з наказом Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 23.08.2023 № 394 о/с, наказом Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 22.08.2023 № 1339 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

За приписами статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - не центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження встановлено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII (далі - Дисциплінарний статут). Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пунктів 4, 5 статті 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють викопання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

Розділом ІІІ Дисциплінарного статуту передбачено порядок накладення дисциплінарного стягнення.

Згідно частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено порядок проведення службового розслідування, відповідно до якої службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановления причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини четвертої вказаної статті Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звания, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Наказ №893).

Відповідно до пункту 1 розділу 1 Наказу № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосередно виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 4 розділу V наказу № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Враховуючи вище наведене, поліцейський може бути притягнутий до одного з видів дисциплінарної відповідальності, що передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту, внаслідок порушення службової дисципліни, яке може проявитись у невідповідності його поведінки.

Скоєння дисциплінарного проступку має бути встановлене в ході повного, об`єктивного всебічного дослідження об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку в ході службового розслідування з дотриманням строків та порядку його проведения, а також прав особи, визначених Інструкцією. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватись так попередня поведінка особи, визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службов обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльні поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Стаття 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут» передбачає, що дисциплинарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не доведена.

Відповідно до змісту наказу № 1339 від 22.08.2023 дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області на підставі наказу ГУНП від 12.08.2023 № 940 проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни заступником начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області капітаном поліції ОСОБА_2 .

Так, у ході службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_2 , 11.08.2023 у вечірній час, перебуваючи поза службою, керуючи автомобілем «HYUNDAI ACCENT», н.з. НОМЕР_3 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння заїхав на тротуар, розташований по АДРЕСА_3 . 12.08.2023 поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 511111 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Далі, у наказі викладені обставини вчиненого ОСОБА_2 дисциплінарного правопорушення і лише у сьомому абзаці тексту наказу вперше згадується прізвище позивача, а саме: « ОСОБА_10 , яка пом`якшує відповідальність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , передбачених частиною 4 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ (зі змінами, внесеними Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-ХI), є відсутність дисциплінарних стягнень».

Також, в наказі зазначається: «Обставин щодо скоєння ОСОБА_2 та ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони, що …. виключало б можливість застосування до них дисциплінарних стягнень, не встановлено».

На підставі зазначених фактів відповідачем прийнято рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, а саме: «За скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог пункту 1 частини 3 статті 1, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ (зі змінами, впесеними Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-XI), пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та своєї посадової інструкції (функціональних обов`язків), що виразились у невжитті достатніх профілактичних заходів щодо своєчасного запобігання фактам порушення підлеглими службової дисципліни, що призвело до надзвичайної події за участю особового складу, із урахуванням вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної Поліції України від 19.07.2022 № 507, застосувати до начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади» (п.2 Наказу № 1339).

Суд погоджується з доводами представника позивача, що відповідачем при виданні зазначеного наказу та при прийняті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не враховано, що позивач не вчиняв жодного порушення, у тому числі і не порушував свої службові обов`язки, а зазначення у спірному наказі того, що позивач порушив свої обов`язки, «що виразилось у невжитті достатніх профілактичних заходів щодо своєчасного запобігання фактам порушення підлеглими службової дисципліни, що призвело до надзвичайної події за участю особового складу» є безпідставним.

Так, судом було установлено, що керівництвом відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП систематично проводиться робота щодо профілактики надзвичайних подій за участю особового складу, недопущення порушень дисципліни підлеглими. Питання дотримання дисципліни та законності, в тому числі транспортної, розглядаються на оперативних нарадах та «Днях дисципліни» за участю керівництва та особового складу (протокол оперативної наради від 05.05.2022 № 5, протоколи проведення «Дня дисципліни» від 20.01.2023 № 1, від 27.02.2023 № 3, від 20.03.2023 № 4). Поліцейським під підпис доводяться обставини надзвичайних подій за участю особового складу Національної поліції України та ГУНП.

Також, під час проведення службового розслідування були опитані, зокрема, старший оперуповноважений відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області капітан поліції ОСОБА_7 та оперуповноважений відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції ОСОБА_8 , які підтвердили, що начальником відділу підполковником поліції ОСОБА_1 за участю заступника начальника відділу капітана поліції ОСОБА_2 системативно проводилась робота щодо профілактики порушення службової дисципліни серед підпорядкованого особового складу. Особовому складу неодноразово доводились вимоги МВС України, НП України та ГУНП щодо недопущення керування транспортним засобом у стані сп`яніння. Приводились негативні приклади.

Крім того, згідно з відомістю про ознайомления особового складу відділу розкриття злочинів учинених в умовах збройного конфлікту УКР ГУНП в Запорізькій області з наказом НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», капітан поліції ОСОБА_2 під підпис ознайомлений із вказаним наказом.

Отже, зазначені обставини, на думку суду, свідчать про те, що позивач належним чином організовував роботу, систематично вживав заходи, направлені як на організацію службової діяльності, так і заходи, направлені на укріплення службової дисципліни в очолюваних ним підрозділах.

Відповідно до службової характеристики позивач за період служби в поліції характеризується позитивно, володіє високими професійними знаннями та навичками. Має міцні знання керівних документів і правильно їх застосовує. Постійно працює над удосконаленням своїх знань, вивчає нормативно-правові акти, проводить індивідуально-виховну роботу з підлеглими, здійснює практичні заходи щодо зміцнення дисципліни і законності, контролює дотримання підлеглими розпорядку дня. Якісно виконує поставлені завдання, вболіває за результат. Професійно грамотний, ініціативний працівник, який володіє високими організаторськими здібностями.

Відповідачем не враховано, що позивач не має жодного відношення до вчинення ОСОБА_2 правопорушення.

На думку суду, Дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування не доведено, що порушення службової дисципліни стало наслідком неналежної організації та проведення профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни.

Таким чином, відповідачем при проведенні службового розслідування та виданні спірних наказів порушені вимоги щодо повного, об`єктивного та всебічного дослідження всіх обставин, встановлення об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку, дотримання прав особи, щодо якої проводилось зазначене розслідування, тобто прав позивача. Оскаржуваний наказ не містить відомостей про конкретні обставини за яких позивачем вчинено дисциплінарний проступок. В наказі не зазначено які посадові обов`язки позивач не виконав, не вказано в чому полягає з його боку порушення службової дисципліни, зокрема і порушення вимог пунктів ст. ст. 1. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, інших нормативних актів, зазначених у спірному наказі.

Посилання на порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 є безпідставними у зв`язку з тим, що зазначений підпункт наказу застосовується лише у разі встановлення за результатами службових розслідувань, у тому числі, за фактами керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, що порушення службової дисципліни стало наслідком неналежної організації та проведення профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни.

Тільки у таких випадках керівник має право приймати рішення щодо звільнення з посади безпосереднього керівника порушника службової дисципліни, а також про притягнення до дисциплинарної відповідальності старшого прямого керівника.

Однак, установлені обставини свідчать про протилежне, а саме про те, що позивач належним чином організував та проводив профілактичну роботу з підлеглими, у тому числі з ОСОБА_2 . Жодних порушень службової дисципліни, а також своїх посадових обов`язків, у тому числі порушень, які зазначені в наказі №1339, позивач не вчиняв.

Таким чином, відповідачем порушено вимоги статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», статті 12 Дисциплінарного статуту, оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неповним з`ясуванням обставин, без наявності його вини.

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Будь-яких порушень службової дисципліни позивач не допускав, при виконанні службових обов`язків дотримувався Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України підпорядкованих їй органів і підрозділів, інших чинних нормативних актів. За період служби в поліції зарекомендував себе виключно позитивно та на час видання спірного наказу не мав діючих дисциплінарних стягнень.

Оцінюючи склад дисциплінарного проступку, що ставиться у вину позивачу в цій частині, необхідно врахувати наступне: об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Частиною 1 статті 3 Дисциплінарного статуту передбачено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечения дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, крім іншого, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень (п.7).

При цьому, необхідно зазначити, що такий контроль має бути можливим та розумним, а також не протиставлятись іншим обов`язкам керівника.

Відповідачем не вказано в наказі про застосування дисциплінарного стягнення в чому саме виявилось порушення позивача в частин неналежного виконання своєї посадової інструкції (функціональних обов`язків) та що порушення службової дисципліни ОСОБА_2 стало наслідком неналежної організації та проведения профілактичної роботи позивачем. Обставини вчинення ОСОБА_2 порушення, які викладені в наказі № 1339 від 22.08.2023 свідчать про те, що порушення ним були вчинені 11.08.2023 у вечірній час. Робочий день як у позивача, так і у ОСОБА_2 триває з 09-00 год. до 18-00 год. 11.08.2023 ОСОБА_2 не перебував на чергуванні та після 18-00 год. перебував поза службою. 11.08.2023 позивач з ОСОБА_2 зустрілись приблизно о 19-00 год. поза межами місця роботи на території Дніпровського району мЗапоріжжя, в розмові узгодили робочі завдання на наступний день. ОСОБА_2 при цьому був в тверезому стані, без ознак сп`яніння та знаходився за кермом свого автомобіля «HYUNDAI ACCENT» н.з. НОМЕР_3 , та повідомив, що він їде додому. Після цього, ОСОБА_2 зателефонував цього ж дня о 22-43 год. та повідомив про обставини його затримання патрульними поліцейськими.

Позивач, як начальник відділу, окремо несе відповідальність за дотримання вимог законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівником, яким вчинено порушения. В той же час, такого факту як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника (позивача) у вигляді звільнення з посади за відсутності в його діях ознак дисциплінарного проступку.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.11.2019 у справі № 804/2828/19 (адміністративне провадження №К/9901/12846/18).

Відтак, за відсутності належної деталізації та прив`язки до об`єктивних ознак ймовірного дисциплінарного проступку, наведені у наказі порушення не можуть слугувати підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідно оборони.

В цьому контексті необхідно зазначити, що будь-яких фактів, які б свідчили про причинно-наслідковий зв`язок вчинених дій чи допущеної бездіяльності саме позивача в розрізі його функціональних обов`язків, у тому числі, й щодо факту вчинення протиправних дій підлеглим йому ОСОБА_2 , в спірному наказі не зазначено і фактично їх не було.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 23.08.2023 № 394 о/с, відповідно до якого підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) звільнено з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та призначено на посаду старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та наказу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 22.08.2023 № 1339 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади підполковника поліції ОСОБА_1 , підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), звільненого з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 23.08.2023, суд зазначає наступне.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Належним способом захисту порушених прав та інтересів позивача є: поновлення підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), звільненого з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023.

Визначаючись щодо дати, з якої позивача має бути поновлено на посаді, суд зазначає таке. Наказом № 394 о/с від 23.08.2023 По особовому складу призначено підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), старшим оперуповноваженим відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП, з посадовим окладом 2600 гривень, увільнивши його з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту цього управління, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Беручи до уваги, що день звільнення вважається останнім днем служби, суд вважає, що позивач підлягає поновленню на раніше займаній посаді з дня, наступного за днем звільнення позивача із займаної посади, тобто з 24.08.2023.

За приписами частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про:

1) присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів - у межах суми стягнення за один місяць;

2) присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць;

3) поновлення на посаді у відносинах публічної служби;

4) припинення повноважень посадової особи у разі порушення нею вимог щодо несумісності;

5) уточнення списку виборців;

6) усунення перешкод та заборону втручання у здійснення свободи мирних зібрань;

7) накладення арешту на активи, що пов`язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради Безпеки ООН, зняття арешту з таких активів та надання доступу до них.

Негайно також виконуються рішення суду, прийняті в адміністративних справах, визначених пунктами 1, 5 частини першої статті 263, пунктами 1-4 частини першої статті 283 цього Кодексу.

З наведених підстав рішення суду в частині поновлення позивача на посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023 відповідно до ст.371 КАС України, підлягає негайному виконанню.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача різниці в грошовому забезпеченні за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Судом установлено, що після звільнення із займаної посади позивача у той же день було призначено на нижчу посаду з меншим посадовим окладом. Фактично позивач не перебував у стані вимушеного прогулу, але отримував менше грошове забезпечення за час перебування на нижчій посаді.

Тому позивач зазначає про застосування такого способу захисту як стягнення на його користь різниці в грошовому забезпеченні за час вимушеного прогулу. Суд зазначає, що таке формулювання позовної вимоги передбачає чітке визначення конкретної суми коштів, які підлягають стягненню.

Водночас, керуючись приписами ч.2 ст.9 КАС України, якою, зокрема, передбачено, що суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, а також враховуючи вищевикладені обставини та встановлення судом факту незаконного звільнення позивача на іншу посаду, що є нижчеоплачуваною, суд вважає за необхідне вийти за межі заявлених позовних вимог та, зважаючи на приписи ч.2 ст.235 Кодексу законів про працю України, зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу різницю в грошовому забезпеченні за час виконання ним службових обов`язків за нижчеоплачуваною посадою - на посаді старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023 по час фактичного поновлення на посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області, оскільки саме такий спосіб захисту порушеного права позивача у даному випадку є належним та це необхідне для ефективного захисту цього порушеного права.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як зазначено у частині 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

В зв`язку з тим, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», питання щодо розподілу судового збору судом не вирішувалось.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_4 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул.Олександра Матросова, буд.29, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу- задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 23.08.2023 № 394 о/с, відповідно до якого підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689) звільнено з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та призначено на посаду старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області та наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 22.08.2023 № 1339 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади підполковника поліції ОСОБА_1 .

Поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0090689), звільненого з посади начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023.

Зобов`язати Головного управління Національної поліції в Запорізькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 різницю в грошовому забезпеченні за час виконання ним службових обов`язків за нижчеоплачуваною посадою - на посаді старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023 по час фактичного поновлення на посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника відділу розкриття злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту управління карного розшуку ГУНП в Запорізькій області з 24.08.2023 відповідно до ст.371 КАС України.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині зобов`язання Головне управління Національної поліції в Запорізькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 різницю в грошовому забезпеченні за час виконання ним службових обов`язків за нижчеоплачуваною посадою у межах суми виплати за один місяць відповідно до ст.371 КАС України.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 13.11.2023.

Суддя Ж.М. Чернова