Справа № 160/28016/23
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 листопада 2023 рокуСправа № 160/28016/23
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Коренев А.О, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

27 жовтня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, у якій позивач просить:

визнати протиправними і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області: № від 13 лютого 2020 року; № від 13 лютого 2020 року; № від 13 лютого 2020 року.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2023 року вищезазначена позовна заява була залишена без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду зокрема, заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин його пропуску з наданням суду на їх підтвердження відповідних доказів, квитанції про сплату судового збору у розмірі 12346,40, зазначення у позовній заяві ціни позову.

10 листопада 2023 року до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, у якій позивач просив: переглянути обґрунтованість визначних судом недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в частині доплати судового збору в розмірі 12346,40 грн. та зазначення у позовній заяві ціни позову.

На обґрунтування заяви зазначив, що ОСОБА_1 не є суб`єктом владних повноважень або юридичною особою, у зв`язку з чим має сплачувати судовий збір як фізична особа. Крім цього, предметом позову ОСОБА_1 є оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, у зв`язку з чим позовна вимога має немайновий характер і судовий збір має сплачуватись за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В свою чергу, позовна заява має одну позовну вимогу немайнового характеру, за яку сплачений судовий збір в розмірі 1073,60 грн. Оскільки позовна вимога має немайновий характер, ціна позову - не зазначається, приймаючи до уваги приписи п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України, відповідно до якої в позовній заяві зазначаються, зокрема, зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Однак, із вказаними доводами позивача, суд не може погодитись.

Так, в ухвалі суду від 30 жовтня 2023 року зазначена не повна редакція ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», зокрема, зазначена частина, яка стосується ставок судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою. Проте, в ухвалі суду розмір судового збору визначений позивачу на підставі ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», як для фізичної особи.

Суд, погоджується з доводами позивача, що ОСОБА_1 , за цією позовною заявою має сплачувати судовий збір як фізична особа. Водночас, розмір судового збору, який підлягає сплаті ОСОБА_1 , як фізичною особою за позовною заявою майнового характеру, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1073,60 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 13420,00 грн. (ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Тобто, позивачу на виконання вимог ухвали необхідно було доплатити судовий збір у розмірі 12 346,40 грн (13420,00 грн необхідно сплатити 1073,60 грн, було сплачено позивачем) за подання цього позову.

Доводи позивача, що позов про оскарження податкових повідомлень-рішень Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області є позовом немайногово характеру є безпідставні та спростовуються сталою практикою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 05 липня 2019 рок по справі № 826/17147/18, та № 2340/4591/18 у постанові від 24 жовтня 2022 року.

Так, вимоги про скасування ППР є вимогами майнового характеру, оскільки ними фактично змінено майновий стан позивача. Відповідно оскарження рішення про накладення на позивача штрафу спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14.10.2010р. у справі «Щокін проти України» встановлено, що збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням у його майнові права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини (ч. 2 ст. 6 КАСУ).

Так, Європейський суд з прав людини дотримується правової позиції, що вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, що спричинятиме зміну складу майна (активів) позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене, адміністративною вимогою майнового характеру є - вимога про визнання протиправними та скасування ППР, якими визначені грошові зобов`язання позивача.

Отже, позивачу на виконання вимог ухвали необхідно було доплатити судовий збір у розмірі 12346,40 грн, оскільки за оскаржуваними податковими повідомленнями-рішення № від 13 лютого 2020 року (3 302 393,14 грн); № від 13 лютого 2020 року (170, 00 грн.); № від 13 лютого 2020 року (275199,43 грн), йому було визначено податкові зобов`язання на суму 3 577 762,57 грн. Тобто, вказана сума є ціною позову, яка позивачем на виконання вимог ухвали не зазначена.

Крім того, 10 листопада 2023 року позивачем подана заява про поновлення строку, у якій позивач просить поновити строк на подачу позовної заяви. На обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач посилався на те, що позов поданий в межах строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України - протягом шести місяців з дня отримання 13 жовтня 2023 року копії рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 червня 2023 року у справі № 201/12446/21, яке є беззаперечним доказом неправильно нарахованого податкового боргу і саме це судове рішення свідчить про порушення прав і законних інтересів позивача протиправним нарахуванням податкового боргу.

Однак, вказані причини пропуску строку на звернення до суду з позовом щодо оскарження податкових повідомлень-рішень Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області: № від 13 лютого 2020 року; № від 13 лютого 2020 року; № від 13 лютого 2020 року, суд вважає не поважними, виходячи з такого.

Згідно вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, позивач про порушення свого права дізнався у серпні 2022 року, після отримання судового рішення від 01.06.2022 року про стягнення з позивача податкового боргу, який виник, зокрема, на підставі вищевказаних податкових повідомлень-рішень. Будь-яких поважних причин, що перешкоджали позивачу оскаржити вищевказані ППР до суду в межах шестимісячного строку з часу, коли позивач дізнався про порушення свого права такими рішеннями податкового органу, суду не надано.

Доводи позивача, про те, що дії позивача з оскарження податкових повідомлень-рішень у нестандартній ситуації є послідовними, оскільки неправильне нарахування кредитором заборгованості, на підставі якого ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 нарахований податковий борг, встановлено судовим рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 червня 2023 року у справі № 201/12446/21, копію якого позивач отримав 13 жовтня 2023 року, не є поважними причиною, яка перешкоджала в оскарженні податкових-повідомлень рішень. Позивач у рамках розгляду адміністративної справи щодо оскарження ППР не був позбавлений права заявляти клопотання про зупинення провадження у такій справі, якщо рішення в іншій справі, зокрема Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, мало б значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, строк звернення до суду пропущено з причин, які виникли з волі позивача, а, отже, не є поважними. Жодних належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які зазначені в заяві про поновлення строку та які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, позивачем не надано та судом не встановлено.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України, а вказані у заяві про поновлення строку на звернення до адміністративного суду доводи не спростовують факт пропуску строку та не підтверджують поважність пропуску такого строку.

Отже, станом на 15 листопада 2023 року, позивачем не виконанні вимоги ухвали у встановлений судом строк, шляхом надання до суду зокрема, квитанції про сплату судового збору у розмірі 12346,40, та зазначення у позовній заяві ціни позову. А зазначення у заяві про поновлення строку причини, визнанні судом не поважними, та не знаходить підстав для його поновлення, у зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ч. 2 ст. 123, п.1 ч.4 ст.169, ст. КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки, встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев