Справа № 380/4971/23
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2023-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2023 рокусправа № 380/4971/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М. розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Сіріус Голд» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Сіріус Голд» (далі ТОВ «Сіріус Голд», позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі- ГУ ДПС у Львівській області, відповідач) з такими вимогами: - визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Львівській області від 07.09.2022 №27697 та від 06.10.2022 №30061; - зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити ТОВ «Сіріус Голд» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Позовні вимоги обґрунтовано тим (том 1, а.с.1-6), що позивач отримав рішення ГУ ДПС у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 07.09.2022 № та від 06.10.2022 №30061, відповідно до якого ТОВ «Сіріус Голд» включено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, як підставу його прийняття вказано п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в графі «Податкова інформація» зазначено: «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій». Контролюючий орган у цьому рішенні не зазначив конкретної податкової інформації щодо позивача, саме яка податкова інформація (суть та характер) в нього наявна, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Отже, оспорювані рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

На стадії підготовчого провадження суд замінив відповідача ГУ ДПС у Львівській області (ідентифікаційний код 43143039) на його процесуального правонаступника ГУ ДПС у Львівській області (ідентифікаційний код ВП 43968090).

Відповідач позов не визнає, представник ГУ ДПС у Львівській області подав відзив на позовну заяву (том 1 а.с. 17-23) та додаткові пояснення (том 6 а.с.103-105), просить суд відмовити в задоволенні позову ТОВ «Сіріус Голд» в повному обсязі. Вказує, що ГУ ДПС у Львівській області проведено моніторинг інформаційних ресурсів ДПС України АІС «Податковий блок», даних ЄРПН та аналіз інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій суб`єктів господарювання, відповідно до інформації яких ТОВ «СІРІУС ГОЛД» за період з січня 2021 року по вересень 2022 року придбало ТМЦ/послуг на 10738 тис.грн. та реалізувало на 17242 тис.грн. За наслідками аналізу встановлено ймовірно фіктивні правочини, які вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлюються такими правочинами (витяг з протоколу від 07.09.2022 №191). Встановлено реалізацію ТМЦ на ризикових СГД, а саме: - ТОВ «ЕКСОН ОІЛ» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.01.2022 № 29 та ПН від 31.05.2021 № 52); - ТОВ «ТАРЛЕП» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.08.2021 № 80303 та ПН від 31.03.2021 № 33); - ТОВ «ГОЛДАРІ» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.10.2021 № 44200 та ПН від 31.05.2021 № 22); - ТОВ «ЛЕПРОН» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.08.2021 № 80300 та ПН від 28.02.2021 № 47); - ТОВ «ПАЛИВО КР» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 03.08.2022 № 6880 та ПН від 31.05.2021 № 28); - ТОВ «ОПТІ-КОМ» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.02.2022 № 5658 та ПН від 31.01.2021 № 41); - ТОВ «КАРАТОЙЛ» (рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.08.2021 № 50338 та ПН від 30.04.2023 № 23). Така діяльність платника податків відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019р. № 1165, тому відповідач прийняв рішення від 07.09.2022 № 27697 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «СІРІУС ГОЛД» критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платників податків.

29.09.2022 платник скерував ГУ ДПС у Львівській області повідомлення та копії підтверджуючих документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. 06.10.2022 Комісія відповідача проаналізувала надані платником підтверджуючі документи, а також отриману від структурних підрозділів ГУ ДПС у Львівській області інформацію, за наслідками обговорення та дослідження фінансово-господарської діяльності позивача встановлено, що платник не спростував відповідність ТОВ «СІРІУС ГОЛД» критеріям ризиковості платника (витяг з протоколу від 06.10.2022 № 231). Відповідач вважає, що позивач не долучив і до матеріалів судової справи документів і пояснень, які б спростовували інформацію, що стала підставою включення ТОВ «СІРІУС ГОЛД» до переліку ризикових. Позивач як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та тонкощів певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових документів, які супроводжують певні операції, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Відтак, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи.

Щодо аргументів про необґрунтованість оскаржених рішень, то з огляду на правове регулювання характер цих відносин під час вирішення спорів такої категорії відповідач стверджує, що суд повинен досліджувати і надавати оцінку змісту не тільки оскаржуваного рішення, а й змісту протоколу засідання комісій та наданих контролюючим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваження комісії контролюючого органу (постанови Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20).

Внесення в Реєстр ризикових платників податкової інформації щодо відповідності платника податків критеріям ризиковості є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Тому позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, оскільки суд в такому випадку перебиратиме функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. Окрім того, така вимога є передчасною, оскільки нормами Постанови № 1165 передбачено, що таке виключення здійснюється на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Позивач подав відповідь на відзив (а.с. 49-52), в якому повідомив, що повідомлені відповідачем підстави прийняття оскаржених рішень про відповідність платника податків п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість свідчать про їх протиправність. Так, відповідач вказує ризикових суб`єктів господарювання, з якими позивач мав договірні відносини. Разом з тим, контролюючий орган не врахував, що позивач є власником десятків комплексів АЗС, а його господарська діяльність полягає в передачі цього майна в оренду та обслуговуванні цього майна з метою підтримання в належному стані. На момент передачі майна в оренду користувачам позивач здійснював перевірку потенційних орендарів , щодо згаданих «ризикованих» контрагентів на момент укладення договорів оренди у відкритих джерелах інформації та реєстрах будь-яких відомостей, що ставили б під сумнів їх правосуб`єктність як платників податків чи добросовісність не було. Позивач надіслав контролюючому органу письмові пояснення, що містили детальні та цілком достатні відомості про характер його господарської діяльності і непричетність до можливих зловживань його контрагентів. Наголошує на індивідуальному характері юридичної відповідальності, ймовірні порушення податкового законодавства орендарями не свідчать про недобросовісність позивача як орендодавця.

Суд витребував (том 6 а.с.121) у відповідача копії документів, що були надіслані на розгляд комісії разом із поясненнями платника податку №2909/01п від 29.09.2022. За переліком та обсягом надані копії документів (розглядалися Комісією при прийнятті рішення від 06.10.2022 №30061; том 6 а.с.129-251, том 7 а.с.1-95) не відповідають доказам, які позивач долучив до відповіді на відзив (том 1 а.с.53-250, том 2 а.с. 1-216, том 3 а.с. 1-250, том 4 а.с. 1-250, том 5 а.с.1-250, том 6 а.с.1-102).

Суд вислухав промови учасників справи, дослідив долучені до справи докази та встановив такі фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини:

ТОВ «Сіріус Голд» (ідентифікаційний код 40325733 том 6 а.с. 169-170) зареєстроване як юридична особа 09.03.2016, основними видами діяльності за КВЕД є такі:

68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний);

46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами;

46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами;

46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту;

46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами;

46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;

47.30 Роздрібна торгівля пальним;

63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.;

68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна;

77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.

Комісія Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Комісія) за результатами проведеного моніторингу інформаційних ресурсів ДПС України АІС «Податковий блок», даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій суб`єктів господарювання встановила такі обставини:

ТОВ «Сіріус Голд» перебуває на обліку в ГУ ДПС у Львівській області (Франківський район) з 02.07.2017, стан платника - платник податків за основним місцем обліку. Податкова адреса: м. Львів, вул. Зелена 44. Основний вид діяльності: надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. Керівник, головний бухгалтер - Рекрутів Ігор Іванович. Статутний фонд - 49042085 грн. Має відкриті рахунки у банківських установах. Платник ПДВ з 01.04.2016 р. Остання подана звітність з ПДВ за серпень 2022 року - (р. 19 - 2741345грн.). Чисельність працюючих - 3 особи (звітність з ЄСВ за ІІ квартал 2022 року). Платником подано фінансову звітність малого підприємства та декларацію з ПНП за 2021 рік. Відомості про об`єкти оподаткування: автозаправна станція, земельна ділянка. Встановлено реалізацію ТМЦ на ризикових СГД, а саме:

- ТОВ «ЕКСОН ОІЛ» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.01.2022 № 29 та податкова накладна від № 52 (том 1 а.с.27-28);

- ТОВ «ТАРЛЕП» () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.08.2021 №80303 та податкова накладна від 31.03.2021 № 33 (том 1 а.с.29-30);

- ТОВ «ГОЛДАРІ» () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.10.2021 №44200 та податкова накладна від 31.05.2021 №22 (том 1 а.с.31,33);

- ТОВ «ЛЕПРОН» () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.08.2021 №80300 та податкова накладна від 28.02.2021 № 47 (том 1 а.с. 32,34);

- ТОВ "ПАЛИВО КР () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 03.08.2022 № 6880 та податкова накладна від 31.05.2021 № 28 (том 1 а.с.35,39);

- ТОВ «ОПТІ-КОМ» () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.02.2022 № 5658 та податкова накладна від 31.01.2021 № 41 (том 1 а.с.36,38);

- ТОВ "КАРАТОЙЛ () - рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.08.2021 №50338 та податкова накладна від 30.04.2023 № 23 (том 1 а.с.37,40).

За наслідками опрацювання описаної податкової інформації Комісія дійшла висновку про встановлення ймовірно фіктивних правочинів, які вчинено без наміру створення правових наслідків, які ними обумовлюються, оскільки платником ПДВ здійснюються господарські операції з ризиковими суб`єктами господарської діяльності (витяг з протоколу від 07.09.2022 № 191, том 1 а.с.25); оскільки це відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019р. № 1165, Комісія 07.09.2022 прийняла рішення № 27697 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платників податків (том 1 а.с.7).

ТОВ «Сіріус Голд» скерувало до ГУ ДПС у Львівській області повідомлення щодо невідповідності критеріям ризиковості платника (в порядку п. 6 Постанови КМУ №1165 від 11.12.2019) від 29.09.2022, просило Комісію прийняти рішення про невідповідність ТОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника ПДВ та виключити підприємство з переліку ризикових суб`єктів господарювання. До пояснення долучило копії договорів оренди АЗС, актів приймання-передачі орендованого майна, протоколів та додаткових угод до договорів оренди, зразків актів здачі-приймання робіт, оборотно-сальдової відомості; том 6 а.с.129-251, том 7 а.с.1-95).

Структурні підрозділи ГУ ДПС надали податкову інформацію про те, що згідно з відомостями інформаційних баз даних ДПС України та даних ЄРПН ТОВ «Сіріус Голд» за період з січня 2021 року по вересень 2022 року придбало ТМЦ/послуг на 10738 тис.грн. та реалізовано на 17242 тис.грн. Так, за результатами проведеного моніторингу інформаційних ресурсів ДПС України АІС «Податковий блок», даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій суб`єктів господарювання встановлено, що ТзОВ «СІРІУС ГОЛД» здійснювало реалізацію ТМЦ на ризикових суб`єктів господарювання, а саме: - ТОВ "ЕКСОН ОІЛ" () на суму 3906,6 тис.грн. оренда АЗС та майна за адресою: м. Київ, вул. Верхови - 3906,6тис.грн.; ТОВ "ТАРЛЕП" () на суму 2203,6 тис.грн. - Оренда ЦМК АЗС за адресою: Херсонська обл., Олешківськ - 2 203,6 тис.грн. ТОВ "ГОЛДАРІ" () на суму 1 541,7 тис.грн. Оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 1541,7 тис.грн.; Оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 1541,7 тис.грн. ТОВ "ЛЕПРОН" () на суму 1 261,7 тис.грн. - Оренда АЗС та майна за адресою: Херсонська обл. Бер - 1261,7 тис.грн. ТОВ "ПАЛИВО КР" () на суму 721,9 тис.грн. - Оренда АЗС та майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 721,9 тис.грн. ТОВ "ОПТІ-КОМ" () на суму 475,2 тис.грн. - Оренда АЗС та майна за адресою: Львівська обл., м. Львів - 475,2 тис.грн.; 0 Оренда АЗС та майна за адресою: Львівська обл., м. Львів - 475,2 тис.грн. ТОВ "КАРАТОЙЛ" () на суму 410,3 тис.грн. - Оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 410,3 тис.грн. Комісія за наслідками опрацювання наявної податкової інформації, пояснень платника ПДВ та долучених ним документів дійшла висновку, що платник не спростував відповідність ТОВ «Сіріус Голд» () п. 8 Критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 12.12.2019 року №1165, а саме - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій (витяг з протоколу від 06.10.2022 № 231, том 1 а.с.26), тому прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 06.10.2022 № 30061.

При прийнятті рішення суд керується такими правовими нормами:

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Пунктом 19-1.1. статті 19 ПК України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу:

19-1.1.1. здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків;

19-1.1.40. організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;

19-1.1.41. організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами;

19-1.1.46. використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом.

За визначенням, наведеним в статті 41 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом:

62.1.1. ведення обліку платників податків;

62.1.2. інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів;

62.1.3. перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

62.1.4. моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Визначення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу дає стаття 71 ПК України. Так, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема:

72.1.1. від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація:

72.1.1.1. що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах;

72.1.1.3. про фінансово - господарські операції платників податків;

72.1.5. за наслідками податкового контролю.

Відповідно до пп. а, б пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16. статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №1165 від 11.12.2019 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», відповідно до якої затвердив Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації) зазначеним в пункті 3 Порядку №1165.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком №1 до Порядку №1165 встановлені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість. Так, пунктом 8 зазначених Критеріїв визначено у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації (пункт 10 Порядку №1165).

Пунктом 11 Порядку №1165 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до норм Порядку №1165:

26. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

42. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС.

44. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

45. Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

46. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

47. Особи, які не є членами комісії контролюючого органу, не можуть брати участі у заслуховуванні доповідей членів комісії, внесенні пропозицій, обговоренні та голосуванні.

48. Номер рішення комісії контролюючого органу складається з податкового номера або серії (за наявності) та/або номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією (за наявності) та номером паспорта).

Здійснюючи оцінку аргументів сторін та досліджених письмових доказів суд керується такими мотивами:

прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що призводить до зупинення реєстрації складених цією особою податкових накладних в ЄРПН, а відтак спірні рішення Комісії регіонального рівня можуть бути оскаржені в судовому порядку.

Суд відхиляє аргумент позивача щодо протиправності оскаржених рішень контролюючого органу з мотивів їх необґрунтованості, оскільки при вирішенні спорів цієї категорії суд, з огляду на правове регулювання та характер спірних відносин, повинен досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Такий підхід суду щодо окреслення предмету доказування базується на висновках Верховного Суду (постанови від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20), що є усталеними впродовж останніх двох років.

Оцінюючи наведені відповідачем аргументи та докази суд враховує, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку (пункт 6 Порядку №1165).

При цьому дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних ДПС податкової інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього Кодексу. Одним зі способів здійснення таких дій є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Отже, контролюючий орган уповноважений на збирання та використання під час виконання своїх функцій та завдань податкової інформації щодо платників податків.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

Суд враховує, що 07 вересня 2022 року комісія ГУ ДПС у Львівській області розглянула питання щодо відповідності ТОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки за результатами проведеного моніторингу та аналізу інформаційних баз даних щодо фінансово-господарських операцій позивача встановлено взаємодію платника податку з низкою ризикових суб`єктів господарської діяльності, що підтверджується наданими відповідачем доказами. Отже, за результатами опрацювання наявної податкової інформації комісія обґрунтовано прийняла рішення від 07.09.2022 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку по пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Відповідно до абз.7-19 п.6 Порядку №1165, комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Тобто, у випадку ініціювання платником процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій. Водночас комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з покликанням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

29.09.2022 позивач ініціював розгляд контролюючим органом питання про невідповідність ТОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника податку, надав контролюючому органу пояснення та документи на підтвердження повідомлених ним обставин.

Щодо доводів позивача відносно неясності та неповноти зазначеної відповідачем податкової інформації для цілей надання позивачем документів для виключення платника податку з переліку ризикових, то слід визнати, що вичерпного переліку документів, які може подати платник для виключення з переліку ризикових платників, не існує. Пункт 6 Порядку №1165 містить приблизний перелік документів, на який платник податків може орієнтуватися при оскарженні рішення про віднесення його до переліку ризикових. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності його господарської діяльності не є універсальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Суд вважає, що позивач як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та особливостей певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Відтак, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи для цілей припинення реєстрації позивача як ризикового. Суд також враховує, що позивач мав реальну можливість в період з 07.09.2022 по 29.09.2022 подати запит та з`ясувати у контролюючого органу всю незрозумілу/недостатню інформацію для належної підготовки пояснень.

Комісія ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за наслідками дослідження фінансово-господарської діяльності цього платника (витяг з протоколу від 06.10.2021 №231) дійшла висновку, що отримана інформація не спростовує відповідність ТОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165. Суд вважає такий висновок обґрунтованим, оскільки надані платником податку документи не спростовують фактів здійснення ним господарських операцій значного обсягу (понад 10,5 млн.грн., том 6 а.с.106) з контрагентами, котрі були визнані такими, що відповідають критеріям ризиковості платника податку. Отже, за результатами опрацювання отриманої від платника документів інформації та документів, а також наявної податкової інформації комісія обґрунтовано прийняла рішення 06.10.2022 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку по пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Віднесення платників податків до ризикових по суті є формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Законодавче регулювання спірних правовідносин передбачає баланс обов`язків податкового органу та прав платника податків. У цій ситуації опрацьована відповідачем податкова інформація є достатньою для реагування на неї шляхом прийняття оскарженого рішення. Водночас позивач не спростував фактів, які були підставою для віднесення його до переліку ризикових платників. При цьому суд наголошує, що предметом дослідження у цій справі є питання правомірності віднесення платника податку на додану вартість до ризикових, а не встановлення реальності здійснення конкретних господарських операцій позивача та його контрагентами.

Суд відхиляє аргументи позивача щодо застосування принципу індивідуальної відповідальності платника податку та посилання на його добросовісність у правовідносинах оренди належного йому майна безвідносно до підстав визнання його контрагентів (орендарів АЗС) ризиковими платниками ПДВ. Оскаржені рішення відповідача є підставою для посилення моніторингу за діями платника ПДВ на стадії реєстрації виписаних ним податкових накладних, а не видом/формою податкової відповідальності, тому покликання на «індивідуальність відповідальності» в цій ситуації в принципі недоречне. Оскільки сім орендарів позивача визнані ризиковими платниками ПДВ, то цілком можна припустити, що їх господарські операції з позивачем можуть мати на меті прикриття протиправної діяльності. Разом з тим, перевірка контролюючим органом платника податку на відповідність критеріям ризиковості здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю. Отже, позивач має можливість належними документами довести обґрунтованість виписки ним податкових накладних за наслідками своїх господарських операцій та за результатами їх моніторингу розраховувати на прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію виданих ним податкових накладних.

З огляду на наведені мотиви суд дійшов висновку, що оскаржені рішення Комісії про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника прийняті контролюючим органом правомірно, з урахуванням податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій, тому підстав для їх скасування немає.

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України з огляду на висновок суду про відмову в задоволенні позову, понесені позивачем судові витрати покладаються на нього. Повне рішення складено 10 листопада 2023 року.

Керуючись ст.ст. 19-22,25-26,90,139,229,241-246,250,251,255,295 КАС України, суд

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Понесені позивачем судові витрати покласти на нього.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

СуддяМоскаль Ростислав Миколайович