Справа № 520/25329/23
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

14 листопада 2023 року № 520/25329/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабаєва А.І. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в м.Харкові справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа Четвертий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправним висновок та зобов`язання вчинити певні дії -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа Четвертий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просила суд:

- визнати протиправним висновок № 01/22.12-85 складений 12.10.2021 року Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про анулювання актового запису про шлюб;

- зобов`язати Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції скасувати відмітку від 17.11.2021 року про анулювання актового запису про шлюб № 1104, складеного 29.12.2009 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції у відношенні ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Суд, проаналізувавши докази у їх сукупності, вважає, що провадження по даній справі підлягає закриттю, з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС) України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Справою адміністративної юрисдикції, у розумінні пунктів 1 та 2 частини 1 статті 4 КАС України, є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Отже, юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад (хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції), але й спеціальні підстави виникнення, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Наведене узгоджується й з положеннями ст. 2, 4, 19 КАС України, які закріплюють завдання адміністративного судочинства, визначення понять публічно-правового спору та суб`єкта владних повноважень, а також межі юрисдикції адміністративних судів.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суд має виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

У зв`язку з цим слід зазначити, що актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Актами цивільного стану є народження фізичної особи, встановлення її походження, набуття громадянства, вихід з громадянства та його втрата, досягнення відповідного віку, надання повної цивільної дієздатності, обмеження цивільної дієздатності, визнання особи недієздатною, шлюб, розірвання шлюбу, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, зміна імені, інвалідність, смерть тощо. Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть (ч. 1, 2, 3 ст. 49 Цивільного кодексу (далі - ЦК України).

Аналогічні за змістом приписи закріплені у ст. 2 Закону України від 01.07.2010 №2398-VI "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" (надалі - Закон № 2398-VI).

Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи й офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті (ч. 1 ст. 9 Закону № 2398-VI), тобто дій/подій, що впливають на набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків.

За правилами ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що з позовної заяви ОСОБА_3 про розподіл майна набутого під час шлюбу, що перебуває в провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова (справа № 646/8413/21) їй стало відомо про те, що актовий запис про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 анульовано. Зазначено, що шлюб позивача з ОСОБА_2 , зареєстрований 29.12.2009 року, відповідає діючому законодавству України, як в частині спільного проживання, пов`язаності спільним побутом, наявністю взаємних прав і обов`язків, так і реєстрації шлюбу в орані державної реєстрації актів цивільного стану. Вказано, що шлюб зареєстрований між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 таких ознак, визначених СК України, не має, а саме відсутні відомості про спільне проживання, ведення спільного побуту та взагалі спілкування між "подружжям", цей "шлюб" не легалізований в Україні. Також, зазначено, що Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управлінець Міністерства юстиції склавши висновок про анулювання шлюбу позивача з ОСОБА_2 на підставі заяви ОСОБА_3 грубо порушив вимоги діючого законодавства та права позивача як особи, реєстрація шлюбу якої проведена з дотриманням вимог Сімейного кодексу України та Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану".

Отже, об`єктом перевірки судом у цій справі є встановлення обставин, що підтверджують або спростовують факти укладення шлюбу між ОСОБА_2 та позивачем і шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , та залежно від встановлених обставин повинно вирішуватись питання правомірності анулювання актового запису про шлюб між ОСОБА_2 та позивачем, що свідчить про приватноправовий характер спору між сторонами.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 14 листопада 2018 року у справі №425/2737/17, у справах про оскарження відмови внести за заявою особи зміни до актового запису цивільного стану суд за правилами адміністративного судочинства вивчає наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, зокрема, перевіряє чи відповідні рішення прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення. Завдання адміністративного суду у таких справах полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення. Адміністративний суд, розглядаючи такі справи, не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що спір у цій справі не є публічно-правовим та не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 01.07.2020 року по справі № 818/184/17.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав, визначених ст.238 КАС України, для закриття провадження по даній справі.

Відповідно до ч.1 ст.239 КАС України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 238, ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст.297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі № 520/25329/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (Харківська область, м. Дергачі, пл. Перемоги, 1, 62300), третя особа Четвертий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (пр. Тракторобудівників, буд. № 144, м. Харків, Харківська область, 61121) про визнання протиправним висновок та зобов`язання вчинити певні дії - закрити.

Роз`яснити позивачу, що розгляд вказаних позовних вимог віднесено до юрисдикції цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бабаєв А.І.