Справа № 160/21704/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 листопада 2023 року Справа № 160/21704/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, третя особа - приватний нотаріус Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяна Миколаївна про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

28.08.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, третя особа - приватний нотаріус Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяна Миколаївна, в якій позивач з урахуванням позову на виконання вимог ухвали суду від 04.09.2023 року просить суд:

- визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень Фонду гарантування вкладів протиправною;

- зобов`язати надати інформацію про рух коштів, надходження коштів на рахунки ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 з 23.05.2016 року по дату початку ліквідації включно на вказану адресу приватного нотаріуса Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяни Миколаївни.

Означені позовні вимоги протиправною бездіяльністю щодо ненадання повної відповіді на запит від 20.02.2023 року приватного нотаріусу Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяни Миколаївни щодо руху коштів, надходження коштів на рахунки ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 з 23.05.2016 року по дату початку ліквідації.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та 29.08.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 року означено позовну заяву було залишено без руху та надано було позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн.; заяви про залучення третьої особи, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України; позовної заяви та її копіями, відповідно до кількості учасників справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України із підписом позивача.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.10.2023 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 04.09.2023 року. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом подання до суду: заяви про залучення третьої особи, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України; позовної заяви та її копіями, відповідно до кількості учасників справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України із підписом позивача.

У встановлений ухвалою суду від 11.10.2023 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.

При вирішення питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі та призначення її до розгляду суд виходить з такого.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

За змістом норм ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом ч. 4 ст. 12 цього Кодексу визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років».

Поряд з цим, згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Також нормами ч. 2 і 3 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши наявні матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд вважає, що подана до суду позивачем позовна заява підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

З матеріалів адміністративного позову порушень строків, передбачених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, не вбачається.

Підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі не має.

Щодо залучення судом у даній справі приватного нотаріуса Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяни Миколаївни у якості третьої особи на стороні позивача.

Дана заява вмотивована наступним. інформації про кошти на рахунку для виплати гарантованої суми вкладу.

Позивач звернулась до нотаріуса маючи інформацію про надходження коштів на рахунки ОСОБА_2 спадкоємицею яких є ОСОБА_1 . Після надходження коштів на рахунки клієнтів банків від ТОВ ІРЦ та КІЦ Фонд гарантування вкладів та уповноважені особи не відображають в залишках коштів повернуті суми. Встановлення залишку цих сум можливо тільки шляхом отримання руху коштів на рахунках. Право нотаріуса на отримання інформації по вкладах передбачено також ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність»: довідки по рахунках (вкладах) у разі смерті їх власників надаються банком особам, зазначеним власником рахунку (вкладу) в заповідальному розпорядженні банку, державним нотаріальним конторам або приватним нотаріусам, іноземним консульським установам по справах спадщини за рахунками (вкладами) померлих власників рахунків (вкладів). Постановою Правління Національного банку України від 14 липня 2006 року № 267 затверджено Правила зберігання, захисту, використання га розкриття банківської таємниці. Зокрема, п. 3.4 вказаних Правил встановлено, що для надання довідок за рахунками (вкладами) у разі смерті їх власників державним нотаріальним конторам або приватним нотаріусам, іноземним консульським установам у справах спадщини за рахунками (вкладами) померлих власників рахунків (вкладів) до банку подається заява за довільною формою. Довідка складається банком за довільною формою і має містити інформацію про наявність рахунку, рух та залишок коштів на ньому. Фонд гарантування на запит нотаріуса не надав належну відповідь, а лише обмежився загальними фразами. На запит нотаріуса не надано повної відповіді, що до рахунків ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_1 , руху коштів та залишків на рахунках в тому числі на картковому рахунку НОМЕР_2 № НОМЕР_3 . Позивач вважає, що подібні дії фонду незаконні і порушують її право власності на отримання гарантованої суми виплати та приховування Фондом гарантування вкладів коштів на суму яких позивач має право як спадкоємиця. Також Фонд гарантування вкладів порушує діюче законодавство, а саме право нотаріуса на отримання інформації що до надходження та наявності коштів на рахунках. Пояснення та доводи третьої особи можуть вплинути на прийняття рішення та на права позивача під час захисту її прав визначених ст. 41 Конституції України, надасть суду можливість повно та всебічно оцінити обставини справи.

Слід зазначити, що відповідно до частина 2 стаття 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Виходячи з того, що рішення у справі може вплинути на права та інтереси приватного нотаріуса Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяни Миколаївни, суд вважає за необхідне останнього залучити до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Щодо клопотання позивача про проведення розгляду справи за участю представника для надання пояснень, яке зазначено серед заявлених позовних вимог, суддя зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Позивач не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись статтями 49, 171, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволення клопотання ОСОБА_1 про проведення розгляду справи за участю представника відмовити.

Прийняти до свого провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, третя особа - приватний нотаріус Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяна Миколаївна про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії та відкрити провадження в адміністративній справі.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду з 12 грудня 2023 року за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 1.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею С. В. Прудником.

Зобов`язати Фонд гарантування вкладів фізичних осіб подати до суду:

- письмові докази щодо того, чи надавалась приватному нотаріусу Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяні Миколаївні інформація щодо руху коштів, надходження коштів на рахунки ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 з 23.05.2016 року по дату початку ліквідації;

- в разі ненадання інформація щодо руху коштів, надходження коштів на рахунки ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 з 23.05.2016 року по дату початку ліквідації подати про це суду письмові та вмотивовані пояснення.

Витребувані судом докази слід подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 12 грудня 2023 року.

Суд попереджає Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Заяву ОСОБА_1 про залучення третьої особи задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватного нотаріуса Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяну Миколаївну.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі, третій особі разом із ухвалою надіслати копію позовної заяви.

Приватний нотаріус Дніпропетровського нотаріального міського округу Бойченко Тетяна Миколаївна (третя особа) має право подати з дотриманням вимог ч.ч. 2 - 4 ст. 162 КАС України, пояснення щодо позову (п. 10. ч. 9. ст. 171 КАС України) - протягом двох днів з дня вручення третій особі ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом двох днів з дня його отримання.

Роз`яснити відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення та пояснення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Інформацію щодо адміністративної справи учасники даної справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник