Справа № 120/9535/23
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2023-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/9535/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Свентух Віталій Михайлович

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

10 листопада 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Драчук Т. О. Полотнянка Ю.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тиврівської селищної ради про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в червні 2023 року позивач, ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до Тиврівської селищної ради (відповідача) про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Вінницький окружний адміністративний суд ухвалою від 07.08.2023 відмовив в задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду, позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами повернув особі, яка її подала.

Судове рішення мотивоване тим, що обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними не надано, а тому, враховуючи пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачем не наведено будь-яких причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про відмову позивачу у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду та, як наслідок повернення позовної заяви.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що лише у відповідь на адвокатський запит від 17.05.2023, відповідач листом від 31.05.2023 повідомив про те, що клопотання позивача не було розглянуто через запровадження воєнного стану в Україні та внесені зміни до Земельного кодексу України. Вказаний лист ним було отримано 13.06.2023. Крім того, звернув увагу, що в даному випадку має місце триваюче порушення, яке не припинило існувати станом дату звернення позивача до суду з даним позовом.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача зазначає, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст. 312 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

З матеріалів справи встановлено, що Вінницький окружний адміністративний суд ухвалою від 05.07.2023 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, в тому числі, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

18.07.2023 та 19.07.2023 до суду надійшли клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В поданих клопотаннях представник позивача зазначив, що після спливу місячного строку з дня отримання клопотання позивача, відповідач відповіді у формі рішення не надав та не повідомив позивача про результат розгляду її клопотання. Вказав, що лише у відповідь на адвокатський запит від 17.05.2023, відповідач листом від 31.05.2023 повідомив про те, що клопотання позивача не було розглянуто через запровадження воєнного стану в Україні та внесені зміни до Земельного кодексу України. Вказаний лист ним було отримано 13.06.2023. Крім того, звернув увагу, що в даному випадку має місце триваюче порушення, яке не припинило існувати станом дату звернення позивача до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Так, положеннями частин 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами статті 118 Земельного кодексу України чітко встановлено місячний строк протягом якого орган владних повноважень повинен надати відповідь заявнику зацікавленому у приватизації земельної ділянки.

Згідно із правовою позицією Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав, викладеною у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Слід також зазначити, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а вказала на те, що поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 року у справі №340/1019/19).

Як встановлено судом першої інстанції із змісту позовних вимог, предметом оскарження за даним позовом є бездіяльність відповідача у не розгляді в місячний строк клопотання позивача від 06.10.2021.

При цьому, про відповідні обставини представнику позивача було достеменно відомо, адже останній посилається на них як на підставу позову.

Отже, такі обставини мають значення, оскільки як видно із наявного в матеріалах позовної заяви ордеру серії АВ №1080904, адвокат Корнійчук А.С. на момент звернення позивача із клопотанням від 06.10.2021 уже надавав їй правову допомогу.

При цьому, суд першої інстанції звернув увагу на те, що отримання позивачем чи/або її адвокатом листа відповідача від 31.05.2023 у відповідь на адвокатський запит, не змінює момент, з якого позивач повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що не отримавши такої відповіді протягом встановленого місячного строку, позивач чи/або її представник вже були обізнані про порушення своїх прав, передбачених статтею 118 ЗК України. Проте, жодних дій у встановлені законом строки для їх відновлення не вчинили.

Тобто, про оскаржувану бездіяльність щодо не розгляду в місячний строк клопотання позивача від 06.10.2021, вона чи/або її представник мали дізнатись після спливу відповідного місячного строку, тобто з 06.11.2021, однак, до суду з даним адміністративним позовом позивач звернулась лише 30.06.2023, тобто із значним пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

При цьому, поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 24.04.2018 у справі № 816/1630/17.

Натомість, в поданому клопотанні представник позивача не наводить жодних обставин, які б могли бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення до суду. Також, в поданому клопотанні представник позивача не вказує про існування обставин, які позбавляли позивача можливості звернутись до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки.

Доводи апеляційної скарги, що ненадання відповідачем в місячний строк відповіді позивачеві є триваючим правопорушенням колегія суддів сприймає критично, оскільки такі дії адвоката, за відсутності істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій, свідчать про недобросовісне відношення до наданих законом процесуальних прав сторони при тривалому незверненні до суду.

В свою чергу, п.п. 6, 7 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи) добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує особу, яка бере участь у справі (учасника справи) діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання обов`язків, встановлених законом або судом.

Слід також звернути увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (див. правову ухвали Верховного Суду від 02.03.2020 у справі №420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, даному ж випадку, представником позивача не наведено жодних обставин, які б вказували про об`єктивну неможливість позивача своєчасно звернутися до суду з цим позовом, а тому клопотання про поновлення строку звернення задоволенню не підлягало.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Драчук Т. О. Полотнянко Ю.П.