Справа № 260/7825/23
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2023-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

10 листопада 2023 рокум. Ужгород№ 260/7825/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Керівника Хустської окружної прокуратури Зовдуна С. до Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Хустської окружної прокуратури Зовдун С. звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, в якій просить: 1) Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області що полягає у невиконанні вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення - «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; 2) Зобов`язати Виконавчий комітет Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області виконати вимоги законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення - «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2023 року замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації на Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Хустською окружною прокуратурою виявлено факт порушення Білківською сільською радою Хустського району Закарпатської області вимог законодавства України у сфері охорони культурної спадщини. Так, встановлено, що рішенням Закарпатської обласної ради народних депутатів трудящих від 06 липня 1976 «Про затвердження списку пам`ятників археології, історії і культури в Закарпатській області» до пам`ятників археології області включено групу курганів с. Білки, урочище «Під городищем». Однак, як об`єкт культурної спадщини Курганний могильник, що знаходиться в с. Білки Хустського району, Закарпатської області до Державного реєстру нерухомих пам`яток України не внесений. Оскільки Виконавчий комітет Білківської сільської ради є спеціально уповноваженим органом охорони культурної спадщини , то саме на нього покладено обов`язок подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Відповідач відзив на позовну заяву не подав. Судом вжито достатніх заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та надано достатній строк для подання відзиву на позовну заяву.

Третя особа пояснення щодо позову суду не надала.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, рішенням Закарпатської обласної ради народних депутатів трудящих № 191 від 06 липня 1976 «Про затвердження списку пам`ятників археології, історії і культури в Закарпатській області» до пам`ятників археології області включено групу курганів с. Білки, урочище «Під городищем».

Паспорт від 20.04.1977 містить опис та історичні відомості пам`ятки, де зазначається, що могильник займає площу 0,5 га і складається з двох курганів, насипаних з землі і каменю. Висота курганів 1,5 - 1,7 м. Діаметр основи 18 20 м. Підйомний матеріал, зібраний під час обстеження могильника, дозволяє віднести пам`ятку до VI - IV ст. до н.е. Пам`ятка є важливою для вивчення історії населення Закарпаття скіфської епохи.

Відповідно до листа Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації від 03 липня 2023 року № 01-12/684 до органу культурної спадщини облдержадміністрації не надходило звернень від органів виконавчої влади та місцевого самоврядування щодо внесення «Курганного могильнику» до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та укладення охоронного договору. Департамент культури неодноразово звертався до виконавчих органів місцевих рад територіальних громад про необхідність виконання Закону України «Про охорону культурної спадщини». Облікова документація на вищевказану пам`ятку не розроблялась.

Відповідно до листа Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області від 14 серпня 2023 року № 02-06/1232 заходи щодо виготовлення облікової документації про занесення об`єкта культурної спадщини групи курганів с. Білки, урочище «Під городище» до Державного реєстру нерухомих пам`яток України не вживались. До Департаменту культури Закарпатської ОДА сільська рада з поданням щодо занесення даного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України не зверталась.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до статті 121 Конституції України на органи прокуратури покладено функції представництва інтересів громадян і держави в судах у випадках визначених законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до адміністративного суду в інтересах держави передбачено статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" та статтею 53 КАС України.

Частиною другою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з частиною четвертою статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 КАС України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 №1805-III (далі - Закон №1805-III).

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №1805-III:

- об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

- пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

Згідно зі статтею 3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України та спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать, зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради з питань, передбачених підпунктом 5 пункту "б" частини першої статті 31 і підпунктом 10 пункту "б" статті 32 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", підконтрольний відповідним органам виконавчої влади (ч. 5 ст. 3 Закону № 1805-ІІІ).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить:1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 5) забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; 6) організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Закону № 1805-ІІІ об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Пунктом 3 розділу Х «Прикінцеві положення» Закону № 1805-ІІІ передбачено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

У відповідності до ст. 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до системи місцевого самоврядування входять виконавчі органи рад.

У відповідності до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини регламентовано наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 № 158.

Зокрема, облік об`єктів культурної спадщини включає: виявлення, обстеження, дослідження, фото-фіксацію об`єктів культурної спадщини, підготовку графічних матеріалів (у разі необхідності) та визначення предмета охорони культурної спадщини, складання переліків об`єктів культурної спадщини та облікової документації на ці об`єкти, підготовку подання Міністерству культури України та Кабінету Міністрів України для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (п. 1.3. Порядку).

На виявлені об`єкти культурної спадщини складається облікова картка об`єкта культурної спадщини, коротка історична довідка, акт технічного стану об`єкта (пам`ятки) культурної спадщини за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку (п. 2.3. Порядку).

Форму облікової картки об`єкта культурної спадщини та паспорта об`єкта культурної спадщини затверджено наказом Міністерства культури і мистецтв України та Державного комітету України з будівництва та архітектури від 13.05.2004 № 295/104 «Про затвердження форм облікової картки та паспорта об`єкта культурної спадщини», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.06.2004 за № 693/9292 (п. 4.2. Порядку).

Відповідно до пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України від 16 грудня 2004 року № 2245-IV «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», до вирішення питання про їх включення (невключення) до Реєстру вважаються пам`ятками відповідно національного чи місцевого значення (п. 5.1 Порядку).

Для вирішення питання про занесення (незанесення) до Реєстру об`єктів культурної спадщини, включених до списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення, зазначених у пункті 5.1 цього Порядку, орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органи охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради забезпечують проведення перегляду цих списків (переліків). З цією метою орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органи охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад можуть створювати комісію з перегляду списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення, зазначених у пункті 5.1 цього Порядку, до складу якої входять представники відповідного органу охорони культурної спадщини та кваліфіковані фахівці-практики відповідної спеціалізації (археологи, архітектори, історики, мистецтвознавці тощо), або укладати контракти на проведення перегляду з науково- дослідними та науково-проектними установами, діяльність яких пов`язана з охороною культурної спадщини (п. 5.2. Порядку).

З наведеного вбачається, що занесенню об`єкта культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, до яких належить і Виконавчий комітет Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області та до повноважень якого віднесено виготовлення облікової документації на об`єкти культурної спадщини, що знаходяться на території Білківської сільської ради та подання пропозиції Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Невжиття Виконавчим комітетом Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області заходів щодо подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єкта культурної спадщини - «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, не сприяє запобіганню руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпеченню захисту, збереженню, утриманню, відповідному користуванню, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

В той же час, невиконання відповідачем обов`язку по виготовленню облікової документації на зазначені об`єкти культурної спадщини та відповідно неподання пропозиції органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА до Державного реєстру нерухомих пам`яток України свідчить про бездіяльність відповідача, яку слід визнати протиправною.

Суд зазначає, що об`єкти культурної спадщини є надбанням українського народу загалом та відповідної територіальної громади зокрема, оскільки несуть собою велику цінність для розвитку історичної, етнічної, культурної самобутності держави і саме на органи державної влади та органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України №1805-III покладено обов`язок щодо їх охорони та забезпечення їх належного догляду та збереження.

Відповідно до ч.2 ст.245 КАС України, яка визначає повноваження суду при вирішенні справи, суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, а тому суд вважає за необхідне зобов`язати Виконавчий комітет Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

У відповідності до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Позивачем доведено правомірність звернення до суду з позовом та наявність підстав для визнання протиправною бездіяльності Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

У відповідності до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. З огляду на вищенаведене положення ч. 2 ст. 139 КАС України, судовий збір у даній справі з відповідача стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Керівника Хустської окружної прокуратури Зовдуна С. (Закарпатська область, м. Хуст, вул. 900 річчя Хуста, буд. 16) до Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області (Закарпатська область, Хустський район, с. Білки, вул. Центральна, буд. 13, ), третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації(Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення - «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

3. Зобов`язати Виконавчий комітет Білківської сільської ради Хустського району Закарпатської області виконати вимоги законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку археології місцевого значення - «Курганний могильник», що знаходиться в урочищі «Під городищем» с. Білки Хустського району Закарпатської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяН.Д. Маєцька