Справа № 480/9286/23
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2023-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 листопада 2023 року Справа № 480/9286/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Бондаря С.О.,
за участю секретаря судового засідання - Заіченко А.М.,
представника позивача - Кутового Я.А.,
представника відповідача - Пономарьова І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9286/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕВЕН СИД" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
В С Т А Н О В И В:
На думку позивача, в акті фактичної перевірки викладені припущення про можливі порушення податкового законодавства, які не підтверджені належними доказами. Зокрема вказано, що при реалізації підакцизного товару, у період з 01.01.2022 по 03.04.2023 розрахункові операції проводились без зазначення в розрахункових документах - касових чеках, які містяться на контрольних стрічках в електронній формі в пам`яті РРО або в пам`яті модему, без зазначення найменування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів (послуг) та цифрового значення коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер), а у період з 01.01.2022 по 17.04.2023 - без зазначення цифрового значення коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер), чим порушено вимоги Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі по тексту - Закон №265).
При цьому ГУ ДПС у Сумській області помилково вважає, що відсутність обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку згідно з Положенням №13 тягне за собою неприйнятність такого документа як розрахункового, тобто, свідчить, що розрахункова операція проведена без роздрукування розрахункового документа і без видачі такого покупцю, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктами 1 та 2 статті 3 Закону №265. Разом з тим, перевіркою встановлено, що усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки.
Також до матеріалів перевірки не надано жодного розрахункового документу не встановленої форми, який би свідчив про порушення п. 2 ст. 3 Закону №265.
Крім того, позивач звертає увагу на те, що під час фактичної перевірки контролюючий орган не мав повноважень здійснювати перевірку фіскальних чеків за період з 01.01.2022 по 18.04.2023, тобто поза межами фактичної перевірки. Тому відсутні докази реалізації алкогольних напоїв у заборонений час.
Ухвалою суду від 30.08.2023 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Фактичною перевіркою встановлено, що розрахункові операції, пов`язані з реалізацією підакцизних товарів, проводились через реєстратори розрахункових операцій без відображення у касових чеках коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД та за відсутності зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Загальна сума реалізованих товарів згідно касових чеків без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями склала 6760979,27 грн.
Також встановлено факти продажу алкогольних напоїв у заборонений для цього час доби, що є порушенням ч.9 ст.15-3 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі по тексту - Закон № 481).
Щодо повноважень здійснювати перевірку фіскальних чеків за період з 01.01.2022 по 18.04.2023 відповідач вказує, що норми ПК України не передбачають такого порядку здійснення фактичної перевірки як «фіксація тільки тих фактів, які будуть виявлені на місці проведення такої перевірки», та не встановлюють такого обмеження, як «фіксація лише тих порушень законодавства, які будуть виявлені на місці та в день проведення такої перевірки і які вчинені платником під час здійснення контролюючим органом фактичної перевірки». Тому такі доводи позивача не спростовують фактів виявлених порушень.
Обов`язкові реквізити фіскального чеку визначені пунктом 2 розділу ІІ Положення № 13 (форма № ФКЧ-1), зокрема до них віднесено обов`язковість відображення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.
У свою чергу пунктом 11 статті 3 Закону № 265 визначено, що зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) є обов`язковою умовою при проведенні розрахункових операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Позивачем жодним чином не спростовано відсутність в розрахункових документах (копії розрахункових документів) цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, а також не спростовано, що розрахункові операції були проведені через РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, чим порушено вимоги, встановлені п.п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону № 265.
Крім того, позивачем не надано жодного доказу на спростування фактів продажу алкогольних напоїв у заборонений для цього час доби.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник відповідача позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позов.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані сторонами докази, встановив такі обставини.
За результатами фактичної перевірки складено акт від 26.04.2023 № 2734/18/01/РРО/43364712 .
Фактичною перевіркою виявлені порушення пов`язані з недотриманням вимог пунктів 1, 2 та 11 статті 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (Закон №265), у частині проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без відображення кодів товарних підкатегорій згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів та не зазначення у касових чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Сумській області прийняті податкові повідомлення-рішення:
Вважаючи зазначені рішення ГУ ДПС у Сумській області протиправними, ТОВ "СЕВЕН СИД" звернулося до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягають оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Згідно із ст. 1 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України), цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Функції контролюючих органів регламентовані у статті 19-1 ПК України, відповідно до якої контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, 19-1.1.13. здійснюють ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, оптової торгівлі спиртом, оптової та роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами і рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та контроль за таким виробництвом; 19-1.1.14. здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; 19-1.1.16. здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; 19-1.1.17. проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; 19-1.1.54. здійснюють інші функції, визначені законом.

За приписами пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити, зокрема, фактичні перевірки.

Відповідно до пп. 75.3.1 п. 75.3 ст. 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки регламентовано ст. 80 ПК України.

Так, положеннями п.п. 80.1, 80.2 ст. 80 ПК України встановлено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи), на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з підстав, визначених у пп. 80.2.1-80.2.7 п. 80.2 ст. 80 ПК України, зокрема у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій, та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

З матеріалів справи вбачається, що фактична перевірка магазину «Сам Маркет» за адресою: м. Суми, вул. Петропавлівська, буд. 76, через який здійснює (проводить) діяльність ТОВ «СЕВЕН СИД», була призначена на підставі пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України, у зв`язку з отриманням від Державної податкової служби України податкової інформації згідно листа від 10.03.2023 за № 5160/7/99-00-07-04- 03-07 (вх. № 676/8 від 10.03.2023), яка свідчить про можливі порушення законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення розрахункових операцій (не зазначення у фіскальних касових чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями), про що зазначено в наказі ГУ ДПС у Сумській області від 14.04.2023 № 540-кп «Про проведення фактичної перевірки» .

Суд звертає увагу, що формулювання конкретного змісту наказу є дискрецією контролюючого органу, однак з обов`язковим дотриманням вимог норм абз. 3 п. 81.1 ст. 81 ПК України щодо змісту наказу про проведення перевірки.

Зокрема, у відповідності до абз. 3 п. 81.1 ст. 81 ПК України у наказі про проведення перевірки зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/ позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися.

В наказі ГУ ДПС у Сумській області від 14.04.2023 № 539-кп «Про проведення фактичної перевірки» міститься посилання на юридичну підставу проведення фактичної перевірки - пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України та джерело отриманої податкової інформації, яка стосується можливих порушень платником податків законодавства, а саме не зазначення у фіскальних касових чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями, а також наведено його форму та реквізити - лист ДПС України від 10.03.2023 за № 5160/7/99-00-07-04-03-07.

Отже фактична перевірка магазину «Сам Маркет» за адресою: м. Суми, вул. Петропавлівська, буд. 76, через який здійснює (проводить) діяльність ТОВ «СЕВЕН СИД», проведена на підставах, визначених чинним законодавством.

Щодо виявлених порушень вимог пунктів 1, 2, 11 ст. 3 Закону №265 суд зазначає наступне.

Преамбулою Закону №265 визначено, що дія цього закону поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до визначень, наведених у статті 2 Закону № 265, поняття:

розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця;

розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно з пунктами 1, 2 та 11 ст. 3 Закону №265 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно п.п. 1 та 7 ст. 17 Закону № 265 за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та/або невидачі (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів

(робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення;

7) у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості:

триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону №265 встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) непроведення розрахункової операції через РРО; 2) проведення розрахункової операції через РРО, однак, на неповну суму покупки; 3) невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону №265. Відповідно, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення.

Предметом доказування у справах, пов`язаних із притягненням суб`єкта господарювання до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265, є встановлення на підставі належних і допустимих доказів фактів, з якими контролюючий орган пов`язує допущення порушення суб`єктом господарювання вимог пункту 1 та/або 2 статті 3 Закону №265.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, однак, її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО.

У разі ж притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту.

Оскаржуваним рішенням від 26.05.2023 № 06 позивача притягнуто до фінансової відповідальності, зокрема за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону №265.

Позиція контролюючого органу, фактично, полягає в тому, що відсутність обов`язкового реквізиту - цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серії та номеру) у фіскальних чеках, згідно з Положенням №13 тягне за собою неприйнятність такого документа як розрахункового, тобто, свідчить, що розрахункова операція проведена без роздрукування розрахункового документа і без видачі такого покупцю, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктами 1, 2 статті 3 Закону №265, і є підставою для притягнення позивача до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 цього Закону.

Суд вважає, що притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 1 статті 3 Закону №265 є безпідставним, оскільки безпосередній зміст обов`язку платника податку, який визначений у цьому пункті, полягає у тому, щоб усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідний обов`язок позивачем був виконаний, оскільки усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки, а висновки контролюючого органу про зворотнє не знайшли свого підтвердження.

Стосовно порушення позивачем пункту 2 статті 3 Закону №265 суд зазначає, що обов`язок, передбачений цим пунктом, полягає в тому, що суб`єкт господарювання зобов`язаний надавати особі в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі.

Пунктом 11 ст. 3 Закону №265 визначено, що зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) є обов`язковою умовою при проведенні розрахункових операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Зокрема, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями (п. 11 ст. 3 Закону №265).

Положенням про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1251 штриховий код (обов`язковий реквізит марки акцизного податку), який наноситься на кожну марку акцизного податку, містить інформацію саме про серію та номер марки (серія складається із чотирьох літер і шестизначного номеру).

Також, відповідно до статті 8 Закону №265 форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13 (далі по тексту - Положенням №13) визначено форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту, зокрема продажу (повернення) товарів.

Пунктом 2 розділу ІІ Положення №13 визначено які обов`язкові реквізити має містити фіскальний чек на товари (послуги), зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9).

Згідно з пунктом 3 розділу І цього Положення установлені у ньому вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже, можна зробити висновок, що Закон № 265 встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення № 13 - форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

За змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Отже, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265.

Застосовуючи цей висновок до правовідносин, які виникли у даній справі, суд констатує правомірність застосування до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265 за порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265.

Такий висновок суду повністю узгоджується з правовою позицією Верховного Суду сформульованою в постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21.

Згідно з розрахунком штрафних (фінансових) санкцій ГУ ДПС в Сумській області визначило суму штрафних санкцій за цим порушенням 10141468,91 грн. (6760979,27 грн. (вартість реалізованих підакцизних товарів без зазначення марок акцизного податку у касових чеках) з урахуванням 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення, та з урахуванням зафіксованого аналогічного порушенням актом ГУ ДПС у Сумській області від 17.04.2023 № 2435/18/01/РРО/43364712).

Доводів про незгоду зі здійсненим розрахунком штрафних санкцій позивач не висловлював, відповідно, правильність такого не перевіряється.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про протиправність притягнення позивача до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265 за порушення вимог пункту 1 статті 3 Закону №265. Разом з тим, оскільки штрафні санкції, визначені податковим повідомленням-рішення від 26.05.2023 № 06, застосовані також і за порушення позивачем вимог пункту 2 статті 3 Закону №265, суд вважає, що безпідставність посилання на пункт 1 статті 3 Закону №265/95-ВР в цьому рішенні не тягне за собою змін в розмірі штрафних санкцій та його протиправність.

Аналогічний висновок зазначений в постанові Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №500/6845/21.

В акті перевірки також вказано, що перевіркою електронних копій розрахункових документів РРО за фіскальним номером та ПРРО за фіскальним номером , які містяться на контрольній стрічці в електронній формі в пам`яті РРО або в пам`яті модему та поданих по каналах зв`язку до відповідного серверу, встановлено, що за період з 01.01.2022 по 03.04.2023 ТОВ "Севен Сид" проводились розрахункові операції без використання режиму програмування найменування товарів, а саме: без зазначення десятизначних кодів товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності), що є порушенням п. 11 ст. 3 Закону №265, за яке передбачена відповідальність п.7 ст.17 Закону №265, а саме: штрафна санкція в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 5100 грн. (300 х 17 грн.).

Дане порушення підтверджується роздруківками копій розрахункових документів за період з 01.01.2022 по 03.04.2023.

Тому відповідач правомірно прийняв податкове повідомлення-рішення від 26.05.2023 № 06 про застосування до ТОВ "СЕВЕН СИД" штрафних (фінансових) санкцій на підставі п. 7 ст. 17 Закону № 265 у розмірі 5100 грн. за фактом проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.

Щодо порушення позивачем ч.9 ст. 15-3 Закону № 481 в частині продажу у період з 27.02.2022 по 27.03.2023 алкогольних та слабоалкогольних напоїв у заборонений для цього часу доби, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 9 ст. 15-3 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (далі - Закон № 389) на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.

Рішення про утворення військових адміністрацій приймається Президентом України за поданням обласних державних адміністрацій або військового командування.

Військові адміністрації населених пунктів утворюються в межах територій територіальних громад, у яких сільські, селищні, міські ради та/або їхні виконавчі органи, та/або сільські, селищні, міські голови не здійснюють покладені на них Конституцією та законами України повноваження, а також в інших випадках, передбачених цим Законом.

Військові адміністрації населених пунктів, районні, обласні військові адміністрації здійснюють свої повноваження протягом дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування.

Згідно зі ст. 15 Закону № 389 військові адміністрації у своїй діяльності.керуються Конституцією України, законами України «Про оборону України», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», «Про критичну інфраструктуру», цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Військові адміністрації здійснюють делеговані повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законами України.

Саме військові адміністрації на відповідній території здійснюють повноваження із прийняття рішень про заборону торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

З метою забезпечення разом з військовим командуванням запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 68/2022 було утворено Сумську обласну військову адміністрацію.

Розпорядженням голови Сумської обласної державної адміністрації - керівника Сумської обласної військової адміністрації від 27.02.2022 № 79-ОД «Про заборону торгівлі алкогольними напоями» (далі - Розпорядження № 79) відповідно до статті 17 Закону України «Про правовий режим надзвичайного стану», указів Президента України від 23 лютого 2022 року № 63/2022 «Про введення надзвичайного стану в окремих регіонах України», від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з метою забезпечення правопорядку та безпеки населення була введена заборона з 12-00 години 27 лютого 2022 року в торгівельній мережі Сумської області на продаж алкогольних напоїв та речовин, вироблених на спиртовій основі, до особливого розпорядження, але не пізніше, ніж на час дії правового режиму воєнного стану.

Розпорядженням голови Сумської обласної державної адміністрації - керівника Сумської обласної військової адміністрації від 13.06.2022 № 183-ОД «Про внесення змін до розпорядження голови обласної державної адміністрації - керівника обласної військової адміністрації від 30.03.2022 № 108-ОД», яке набуло чинності з 15.06.2022 (офіційне оприлюднення) (далі - Розпорядження № 108) у роздрібній торгівельній мережі та кафетеріях дозволено здійснювати на території Сумської області до особливого розпорядження, але не пізніше, ніж час дії правового режиму воєнного стану продаж слабоалкогольних напоїв, вин та пива з 11:00 до 19:00 години щодня, крім алкогольних напоїв реалізацію, яких можливо проводити лише у суботні та вихідні дні, як це і було передбачено попередньою редакцією документу.

Таким чином повна заборона на реалізацію (продаж) алкогольних напоїв (у тому числі слабоалкогольних напоїв, вин та пива) на території Сумської області діяла з 12-00 години 27 лютого 2022 року, крім суботніх та недільних днів з 30.03.2022 по 14.06.2022 (включно).

З 15.06.2022 діяли пом`якшувальні норми, що забороняють продаж алкогольних напоїв, крім суботніх та недільних днів, за виключенням продажу слабоалкогольних напоїв, вин та пива, реалізацію яких можливо проводити з 11:00 до 19:00 години щодня.

Інформація щодо встановлених фактів реалізації алкогольних напоїв у заборонений час доби наведена на сторінці 6 акту фактичної перевірки від 26.04.2023 за № 2734/18/01/РРО/ НОМЕР_1 , що підтверджується копіями фіскальних касових чеків, які зберігаються на електронній контрольній стрічці реєстраторів розрахункових операцій за фіскальними номерами , та .

За порушення норм Закону № 481 щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Зокрема, згідно з частиною другою статті 17 Закону № 481 за порушення вимог статті 153 цього Закону до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів - 6800 гривень.

Враховуючи викладене, застосування до ТОВ "СЕВЕН СИД" штрафних (фінансових) санкцій на підставі ч.9 ст. 15-3 Закону № 481 у розмірі 6 800 грн. за фактом продажу алкогольних напоїв у заборонений для цього часу доби, є правомірним.

Твердження представника позивача про те, що проведена перевірка носить характер документальної перевірки, оскільки під час фактичної перевірки контролюючий орган не мав повноважень досліджувати інформацію Системи обліку даних РРО та перевіряти фіскальні чеки за період з 01.01.2022 по день початку фактичної перевірки, є не обгрунтованими з огляду на наступне.

В наказі ГУ ДПС у Сумській області від 14.04.2023 № 539-кп «Про проведення фактичної перевірки» міститься посилання на юридичну підставу проведення фактичної перевірки - пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України та джерело отриманої податкової інформації, яка стосується можливих порушень платником податків законодавства, а саме не зазначення у фіскальних касових чеках цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями, наведено його форму та реквізити - лист ДПС України від 10.03.2023 за № 5160/7/99-00-07-04-03-07.

Також у наказі зазначений, зокрема вид перевірки (фактична перевірка), дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України, по день завершення перевірки.

Отже наказ ГУ ДПС у Сумській області від 14.04.2023 № 539-кп «Про проведення фактичної перевірки» повністю відповідає вимогам ст. 81 ПК України, а сама перевірка проведена у відповідності до наказу та норм податкового законодавства.

Суд звертає увагу, що норми Податкового кодексу України не передбачають такого порядку здійснення фактичної перевірки як фіксація тільки тих фактів, які будуть виявлені на місці проведення такої перевірки, та не встановлюють такого обмеження, як фіксація лише тих порушень законодавства, які будуть виявлені на місці та в день проведення такої перевірки і які вчинені платником під час здійснення контролюючим органом фактичної перевірки. Крім того, такі доводи позивача не спростовують фактів виявлених порушень.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду зазначеній у постанові від 26.07.2023 у справі № 280/4696/22.

З урахуванням викладеного, у суду відсутні правові підстави для визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 26.05.2023 № 06, № 06 та № 06.

У зв`язку із відмовою в задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕВЕН СИД" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 26.05.2023 № 06, № 06, № 06 відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 10.11.2023.

Суддя С.О. Бондар