Справа № 520/30936/23
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2023-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 листопада 2023 року Справа № 520/30936/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ) до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 , ) треті особи: Військова частина НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), Міністерство оборони України (00034022)про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Військова частина НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), Міністерство оборони України (00034022) в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_5 щодо не здійснення перерахунку матеріального забезпечення ОСОБА_1 за вересень 2022 року під час участі останнім у бойових діях та забезпеченні здійсненні заходів національної безпеки і оборони, відсічі і стримування озброєної агресії (рапорт командиру загону спеціальних операцій « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військової частини НОМЕР_3 );

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок грошового забезпечення та додаткових винагород за вересень 2022 року під час участі ОСОБА_1 у бойових діях та забезпеченні здійсненні заходів національної безпеки і оборони, відсічі і стримування озброєної агресії (рапорт командиру загону спеціальних операцій « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військової частини НОМЕР_3 ) згідно з п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та зобов`язати здійснити відповідні виплати.

Дослідивши позовну заяву, а також долучені до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до положень п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з п.4 ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, позивачем в позовній заяві в якості відповідача зазначена військова частина НОМЕР_1 , при цьому позовні вимоги заявлені до війкової частини НОМЕР_5 .

Отже, позивача для усунення зазаначених недоліків, необхідно надати уточнену позовну заяву, в якій вказати належного відповідача та відповідно заявити до нього позовні вимоги.

Крім того, згідно з п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З наведених положень статті 122 КАС України слідує, що такі не містять норм, які б урегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Разом із тим, такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, зокрема, частиною другою цієї статті (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX), адже зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 03 серпня 2023 року у справі №280/6779/22 та у постанові від 17.08.2023 року у справі № 380/14039/22.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)..

Разом з тим, Законом України від 30 березня 2020 року №540-IX КЗпП України доповнено главою XIX такого змісту: 1. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину..

Отже, запровадження на території України карантину є підставою для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України, на строк дії такого карантину.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21, від 06 квітня 2023 року у справі № 260/3564/22, від 25 квітня 2023 року у справі № 380/15245/22 та від 17.08.2023 року у справі № 380/14039/22.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, спірні правовідносини виникли щодо не здійснення перерахунку матеріального забезпечення позивачу за вересень 2022 року.

Карантин в Україні, пов`язаний з COVID-19, діяв з 12 березня 2020 року (постанова Уряду від 11 березня 2020 року № 211) та закінчився 30 червня 2023 року (постанова Уряду від 27 червня 2023 року № 651), а звернувся з зазначеним позов позивач 31.10.2023р.

З огляду на те, що карантин в Україні, пов`язаний з COVID-19 закінчився 30 червня 2023 року, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк передбачений ст.233 КЗпП України на звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Позивачем до позовної заяви не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст.49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляду адміністративної справи спочатку.

Частинами 4 та 5 вказаної норми передбачено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Згідно адміністративного позову позивачем зазначено в якості "третіх осіб "- Військова частина НОМЕР_3 та Міністерство оборони України, при цьому, у позовній заяві не зазначено на які права чи обов`язки вказаних третіх осіб та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Таким чином, позивачу необхідно додати заяву про залучення до участі в справі певних осіб в якості третіх особи з обґрунтуванням, яким чином судове рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки цих осіб.

Крім того, відповідно до частин сьомої-десятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Судом встановлено, що позовна заява та додані до неї документи, подано позивачем через систему "Електронний суд".

При цьому, доказів направлення листом з описом вкладення Військовій частині НОМЕР_3 копії позовної заяви з додатками матеріали справи не містять.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду докази направлення на адресу Військової частини НОМЕР_3 листом з описом вкладення копії адміністративного позову та доданих до нього документів.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що при вирішенні позовної вимоги про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії (присуд до активної поведінки) суд передусім повинен констатувати протиправність бездіяльності відповідача, зокрема неприйняття відповідного рішення або не вчинення дій або бездіяльності щодо позивача.

Суд зазначає, що позивачем не надано доказів бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати матеріального забезпечення ОСОБА_1 за вересень 2022 року під час участі останнім у бойових діях та забезпеченні здійсненні заходів національної безпеки і оборони, відсічі і стримування озброєної агресії, в розмірах згідно п. 1 постанови КМ України від 28.02.2022р. № 168. Надання такого доказу необхідно для вирішення питання, чи була протиправною бездіяльність відповідача. Крім того, позивачем до матеріалів позову не надано доказів того, що він брав участь в бойових діях протягом вересня 2022 року.

Згідно приписів ч.ч. 1, 4 ст. 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Згідно ч. 10 ст. 79 КАС України докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не визначено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Отже, за результатами аналізу вказаних норм, суд звертає увагу позивача на те, що позивач при зверненні до суду з позовом зобов`язаний надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а у разі неможливості надання позивачем таких доказів, він зобов`язаний надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання таких доказів.

Іншими словами позивач зобов`язаний самостійно ретельно підготуватися для звернення до суду з позовом, надавши до такого позову документи, які мають значення для вирішення спору та які може отримати самостійно.

Суд звертає увагу, що згідно ч.1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 80 КАС України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що представник позивача надав заяву про витребування доказів, в якій просить витребувати у Військової частини НОМЕР_1 або НОМЕР_3 документи, що підтверджують участь ОСОБА_1 протягом вересня 2022р. в бойових діях (наприклад рапорт командира загону спеціальних операцій " ІНФОРМАЦІЯ_1 " Військової частини НОМЕР_3 ).

При цьому у вказаній заяві представник позивача посилається на те що ним до в/ч НОМЕР_1 та НОМЕР_3 подавались заяви про здійснення перерахунку та відповідних виплат та підтвердження факту участі ОСОБА_1 в вересні 2022 року у військових діях, але вони повернуті в зв`язку з відсутністю адресатів та за закінченням терміну зберігання.

Дослідивши зміст заяв від 27.07.2023 та від 06.09.2023р., на які посилається представник позивача у заяві про витребування доказів, суд зазначає, що в них не ставились питання про надання документів, що підтверджують участь ОСОБА_1 протягом вересня 2022 року в бойових діях (наприклад рапорт командиру спеціалізованих операцій " ІНФОРМАЦІЯ_1 " військової частини НОМЕР_6 )

Отже, суд приходить до висновку, що в заяви про витребування доказів не зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, в якій вказати належного відповідача та відповідно заявити до нього позовні вимоги, заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, з доказами на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом; заяву про залучення до участі в справі в якості третіх осіб - Військову частину НОМЕР_3 та Міністерство оборони України, з обґрунтуванням, яким чином судове рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки цих осіб; докази направлення на адресу Військової частини НОМЕР_3 листом з описом вкладення копії адміністративного позову та доданих до нього документів; докази на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги: докази бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати матеріального забезпечення ОСОБА_1 за вересень 2022 року під час участі останнім у бойових діях та забезпеченні здійсненні заходів національної безпеки і оборони, відсічі і стримування озброєної агресії, в розмірах згідно п. 1 постанови КМ України від 28.02.2022р. № 168; доказів того, що ОСОБА_1 брав участь в бойових діях протягом вересня 2022 року.; зазначити заходи, яких особа, що подає клопотання про витребування доказів, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду:

- уточнену позовну заяву, в якій вказати належного відповідача та відповідно заявити до нього позовні вимоги.

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом;

- заяву про залучення до участі в справі в якості третіх осіб - Військову частину НОМЕР_3 та Міністерство оборони України, з обґрунтуванням, яким чином судове рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки цих осіб;

- докази направлення на адресу Військової частини НОМЕР_3 листом з описом вкладення копії адміністративного позову та доданих до нього документів;

- докази на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги: докази бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не здійсненні перерахунку та виплати матеріального забезпечення ОСОБА_1 за вересень 2022 року під час участі останнім у бойових діях та забезпеченні здійсненні заходів національної безпеки і оборони, відсічі і стримування озброєної агресії, в розмірах згідно п. 1 постанови КМ України від 28.02.2022р. № 168; доказів того, що ОСОБА_1 брав участь в бойових діях протягом вересня 2022 року.;

- зазначити заходи, яких позивач, що подає клопотання про витребування доказів, а саме документів, що підтверджують участь ОСОБА_1 протягом вересня 2022 року в бойових діях (наприклад рапорт командиру спеціалізованих операцій " ІНФОРМАЦІЯ_1 " військової частини НОМЕР_6 , вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.