Справа № 340/6025/22
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року м.Кропивницький Справа № 340/6025/22

провадження № 2-кас/340/21/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд

в складі головуючого судді Пасічника Ю.П.

за участі секретаря судового засідання Сосновської В.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Охрименка А.В.

представника відповідача Рибальченко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 31.08.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 січня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2023 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до Кіровоградського окружного адміністративного суду на стадії вирішення питання щодо відкриття позовного провадження (т.1а.с.112-121).

Ухвалою суду від 12.09.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі, судове засідання призначено на 18.10.2023 (т.1а.с.181,182).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить:

- скасувати наказ №492 від 26.08.2022 року та наказ №1161 о/с від 08.09.2022 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з посади інспектора взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП;

- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на посаді інспектора взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП;

- стягнути на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України середній заробіток за час вимушеного прогулу з 26.08.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що до звільнення з органів поліції перебував на посаді інспектора взводу №1 рота ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП. 18.07.2022 у позивача, в позаслужбовий час, в період перебування у орендованому домоволодінні, шляхом проникнення зловмисником до домоволодіння, було викрадено вогнепальну зброю та спецзасоби.

За вказаним фактом, на підставі наказу №950 від 19.07.2022 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України було проведено службове розслідування. Відповідно до висновку за результатами службового розслідування, встановлено, що 18.07.2022 позивач не здав до відділу чергової служби табельну вогнепальну зброю та боєприпаси до неї, видані йому, не вжив усіх можливих заходів для забезпечення їх зберігання та під час вживання алкогольних напоїв залишив табельну вогнепальну зброю без нагляду, чим допустив викрадення зброї та спеціальних засобів. Зважаючи на висновки службового розслідування видано наказ №492 від 26.08.2022 та наказ №1161о/с від 08.09.2022, про звільнення позивача з посади інспектора взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП.

На переконання позивача службове розслідування за фактом втрати табельної вогнепальної зброї, було проведено поверхнево, однобічно, в ході службового розслідування не взято до уваги ряд фактів, які мають істотне значення для належного висновку, щодо наявності в діях позивача порушень норм чинного законодавства України.

Зокрема позивач вказує, що відповідно до наказу №12 від 02.03.2020 отримав вогнепальну зброю та боєприпаси до неї на постійне носіння та зберігання, а тому після закінчення чергування не був зобов`язаний задавати зброю та боєприпаси до неї.

Також, позивач заперечує факт перебування 18.07.2022 в стані алкогольного сп`яніння оскільки, є інструктором з військово спортивного багатоборства, активно займається спортом та взагалі не вживає алкогольні напої. Будь-які документальні матеріали, що підтверджують факт вживання позивачем алкогольних напоїв в матеріалах службового розслідування відсутні.

Крім того, в ході службового розслідування не взято до уваги той факт, що позивач є потерпілим у кримінальному проваджені - справа №405/4493/22, що розглядається Ленінським районним судом м. Кіровограда, за фатом викрадення зброї та боєприпасів до неї. В рамках кримінального провадження було встановлено, що особа яка викрала зброю та боєприпаси, неодноразово притягалась до кримінальної відповідальності за фактами таємного проникнення до домоволодінь, володіє спеціальними навичками у відкритті приміщень.

Окрім іншого позивач вказує, що за час проходження служби на посаді інспектора взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП до дисциплінарної відповідальності не притягався, має гарну характеристику, а тому застосування такого дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби є надто суровим та застосованим безпідставно.

Заперечуючи проти позову відповідачем 22.09.2023 надано відзив на позов та вказується, що оскаржуваний дисциплінарний проступок виразився не у тому, що позивач не здав зброю та боєприпаси, а тому, що останній не забезпечив їх збереження. Яким чином поліцейський має забезпечувати таке збереження, передбачено, зокрема, Інструкцією з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 № 828. Крім цього порушив вимоги підпункту 2 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 № 70, відповідно до якого поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний, забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані.

Неналежне забезпечення позивачем зберігання ввірених йому зброї та боєприпасів, а також через його недбале та безвідповідальне відношення до ввіреної для службового користування та під особисту відповідальність табельної вогнепальної зброї та спеціальних засобів, є дисциплінарним проступком, а тому застосування такого дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби, є обґрунтованим та підтвердженим висновками службового розслідування (т.1а.с.195-204).

Позивач та його представник в судових засіданнях позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позов з підстав, зазначених у позові.

Представник відповідача в судових засіданнях обставини, викладені у відзиві на позов підтримав, проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні в повному обсязі.

18.10.2023 в судовому засіданні оголошено перерву до 30.10.2023 (т.2а.с.55,56).

30.10.2023 за клопотання представника позивача перерву в судовому засіданні продовжено до 06.11.2023 (т.2а.с.63,68).

06.11.2023 в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення, складення рішення в повному обсязі відкладено до 11.11.2023 (т.2а.с.84).

Заслухавши пояснення позивача, його представника, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

В ході розгляду справи судом встановлено, що позивач до 08.09.2022 проходив службу в органах Національної поліції України та на день звільнення перебував на посаді інспектора взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП (т.2а.с.36).

В період проходження позивачем служби в органах Національної поліції України Управлінням патрульної Поліції в Кіровоградській області видано наказ від 02.03.2020 №12 «Про закріплення спеціальних засобів». Згідно додатку №1 (до якого включено позивача по справі) до вказаного наказу за особовим складом УПП в Кіровоградській області ДПП закріплено на постійне носіння та зберігання спеціальні засоби, перелік яких визначено наказом МВС від 11.10.2018 №827 ДСК та перебувають на обліку в управлінні з відображенням в картці обліку озброєння Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 № 828 (т.1а.с.241-245).

Згідно картки №388/1 за позивачем було закріплено табельну зброю та спеціальні засоби (т.1а.с.240).

Згідно книги видачі й приймання озброєння УПП в Кіровоградській області ДПП, 24.06.2022 позивачеві було видано табельну зброю пістолет «Форт-17» № НОМЕР_2 та два магазини набоїв в кількості 28 шт (т.1а.с.246,247).

18.07.2022 позивачем, на ім`я начальника УПП в Кіровоградській області подано рапорт, яким повідомлялось, що після добового наряду, перебуваючи в орендованому приміщення для відпочинку з друзями, на ранок ним було виявлено, що були викрадені речі поясна система: кайданки, перцевий балон, запасний магазин з 14 набоями та табельний пістолет «Форт-17» № НОМЕР_2 (т.1а.с.209).

19.07.2022 начальником УПП в Кіровоградській області на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції направлено доповідну записку про можливе порушення службової дисципліни (т.1а.с.209,210).

19.07.2022, з метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП Перепічаєм В.М., начальником Департаменту патрульної поліції видано наказ №950 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» (т.1а.с.211,212).

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 02.08.2022 №1034, на підставі доповідної записки начальника УПП в Кіровоградській області від 02.08.2022, термін проведення службового розслідування продовжено на 15 календарних днів (т.2а.с.2-4).

Результати службового розслідування оформлені Висновком від 15.08.2022 (т.2а.с.10-34).

В ході службового розслідування встановлено у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та здійсненні захисту цивільного населення в умовах воєнного стану на території нашої держави, всі працівники УПП в Кіровоградській області ДПП постійно здійснюють охорону публічного порядку в місті Кропивницький та Кіровоградській області і їм видано на постійне зберігання і носіння табельну вогнепальну зброю.

В період з 17.07.2022 по 18.07.2022 позивач разом із своїми друзями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проводили час в орендованій квартирі за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому, поясну систему зі спорядженням, табельну вогнепальну зброю пістолет «Форт - 17» № НОМЕР_2 з основним та запасним магазинами, в яких знаходились 28 набоїв (калібр 9х 18 мм), спеціальні засоби - кайданки та засіб, споряджений речовинами сльозогінної та дратівної дії «Кобра», позивач тримав у власному рюкзаку в одній із кімнат орендованого приміщення. Згодом, Позивач виявив, що вищезазначені речі з рюкзака викрадені. Таким чином, у порушення встановленого порядку умов для зберігання зброї ОСОБА_1 не забезпечив, чим створив передумови для її викрадення.

Згідно висновків службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 6 та 10 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 2 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 № 70, пунктів 10, 11 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 № 828, підпунктів 14, 17 пункту 1 розділу ІІ посадової інструкції інспектора взводу роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 13..07.2018 №3202, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пунктів 1, 6, 7, 13 пункту 1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

На підставі висновків службового розслідування керівником відповідача 26.08.2022 видано наказ №492 «Про застосування до працівників УПП в Кіровоградській області ДПП дисциплінарних стягнень», яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т.1а.с.32-34).

08.09.2022 керівником відповідача видано наказ №1161 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», з яким позивач ознайомлений 08.09.2022, що підтверджується його особистим підписом (т.2а.с.36).

Позивач, не погодившись із застосування до нього крайнього заходу дисциплінарного стягнення звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».

Відповідно до п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно зі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 11, ст. 12, ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці (ч. 3 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч. 3, ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з підпункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Із аналізу наведених вище норм законодавства вбачається, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Крім того, законодавець чітко визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Службова дисципліна в органах поліції досягається дотриманням поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а також неупередженим, гідним та сумлінним виконанням поліцейськими своїх обов`язків та утриманням від вчинення дій, що підривають авторитет поліції.

Як вже встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, в ході службового розслідування встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у недотриманні вимог Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 № 828 та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 № 70.

Як вже встановлено судом, підтверджено матеріалами справи та не заперечується позивачем, 24.06.2022 позивачеві було ввірено для службового користування та під особисту відповідальність табельну вогнепальну зброю пістолет «Форт-17» № НОМЕР_2 , два магазини набоїв в кількості 28 шт., спеціальні засоби - кайданки та засіб, споряджений речовинами сльозогінної та дратівної дії «Кобра», з якими він перебував в добовому наряді.

Наказом МВС України від 11.10.2018 № 828 затверджено Інструкцію з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України (надалі Інструкція №828), яка розроблена відповідно до Закону України "Про Національну поліцію", Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, визначає організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим захисним спорядженням у Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію.

На вимогу суду, відповідачем до матеріалів справи долучено відомість вивчення та ознайомлення особового складу роти ТОР УПП в Кіровоградській області ДПП, в т.ч. і позивача по справі, вимог Інструкція №828 (т.2а.с.76,77).

Розділом VI Інструкції №828 унормовано порядок постійного зберігання і носіння табельної вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів поліцейськими, зокрема передбачено наступне.

Належні умови зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів передбачають наявність за місцем постійного проживання поліцейського прикріпленого до стіни або підлоги металевого ящика із внутрішнім замком, який виключав би можливість доступу сторонніх осіб до зброї, боєприпасів та спеціальних засобів (п. 5 розділу VI Інструкції №828).

У разі зміни місця або умов проживання поліцейський, за яким закріплено для постійного зберігання і носіння табельну вогнепальну зброю, боєприпаси і спеціальні засоби, зобов`язаний негайно доповісти про це письмовим рапортом керівнику органу (підрозділу) поліції, який надав такий дозвіл, здати зброю і боєприпаси до КЗЗ чергової частини до отримання нового дозволу на право постійного зберігання і носіння табельної вогнепальної зброї та боєприпасів (п. 11 розділу VI Інструкції №828).

Судом встановлено і позивачем не заперечується, що умов належного зберігання зброї, як це передбаченого положеннями Інструкції №828, позивач не має.

Станом на дату закінчення добового чергування (17.07.2022) позивачем не було виконано вимог п. 11 розділу VI Інструкції №828, що фактично стало одним з чинників виникнення ситуації пов`язаної з викраденням зброї та спецзасобів.

Доводи позивача щодо створення ним належних умов зберігання зброї та спецзасобів шляхом унеможливлення (замкнення) проникнення до приміщення сторонніх осіб та безпосереднього знаходження ним у орендованому приміщенні, спростовуються змістом вироку Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22.12.2022 №405/4493/22 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/108118455), яким зокрема встановлено наступне:

«Так, 18.07.2022 в період часу з 02:30 год. по 06:30 год., більш точного часу органом досудового розслідування та судом не встановлено, ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за вчинення кримінального правопорушення проти власності, маючи не зняту і не погашену в установленому порядку судимість, а також будучи обізнаним про введений з 24.02.2022 воєнний стан на всій території України у зв`язку з початком збройної агресії Російської Федерації проти України, проходив біля домоволодіння АДРЕСА_2 та звернув свою увагу на те, що вхідні двері у приміщення вказаного домоволодіння не зачиненні, після чого у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна.

У подальшому, ОСОБА_5 діючи умисно, повторно, з метою незаконного збагачення, впевнившись, що за ним не спостерігають сторонні особи, проник через не зачинені двері у середину вказаного домоволодіння, звідки таємно здійснив крадіжку мобільного телефону марки "Iphone XS 64 Gb", 5Т2се gray, вартістю 10 800 грн., пристрій "IQOS 3.0. DUO", сірого кольору, вартістю 562 грн. 50 коп., які належать потерпілому ОСОБА_6 , поліцейський розвантажувальний ремінь, вартістю 753,75 грн., який належить потерпілому ОСОБА_1 та металеві кайданки БР-М-92 (серія ВІ 512988), вартістю 2055,20 грн., які знаходяться на балансі Департаменту патрульної поліції і на обліку в УПП в Кіровоградській області ДПП.».

Таким чином, на переконання суду, жодні доводи позивача щодо позитивних характеристик його особистості пов`язаних з проходженням служби в органах національної Поліції, до подій, які передували звільненню зі служби, не можуть свідчити виправдуванням обставин за яких відбулися події пов`язані з викраденням зброї та спецзасобів.

Згідно п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Враховуючи правомірність прийнятих наказів, відсутні підстави для задоволення похідних вимог про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та необхідність відмови в їх задоволенні в повному обсязі.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

В той же час, і ч. 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

Так, позивачем не доведено протиправність оскаржуваних наказів. При цьому, відповідачем доведено правомірність та законність прийняття наказів, що слугували звільненню позивача із органів поліції.

Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ходу судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що приймаючи оскаржувані накази, відповідач діяв відповідно до Конституції України та чинного законодавства України, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складений 10.11.2023 року.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК