Справа № 160/18573/23
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
за участі секретаря судового засіданняЛебеденко В.В.
представника прокуратури представника відповідача 2 Лейченко О.В. Німак Є.Ю.
розглянувши у підготовчому засіданні у місті Дніпро клопотання про залишення позов без розгляду позовної заяви Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області, що діє в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Кам`янської міської ради, Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня швидкої медичної допомоги» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
25.07.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області (далі прокуратура) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі позивач) до Кам`янської міської ради (дал відповідач 1), Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради Міська лікарня швидкої медичної допомоги (далі відповідач 2), в якій просить суд:
31.07.2023 ухвалою суду адміністративний позов було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду документу про сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн.
04.08.2023 позивач надав до канцелярії суду документ про сплату судового збору у сумі 2684,00 грн.
Таким чином, вимоги викладені в ухвалі суду від 31.07.2023 про залишення позову без руху позивачем були виконані.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
14.09.2023 усною ухвалою із занесенням до протоколу суд постановив подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.
Представник відповідача 2 звернулася до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, в обґрунтування якого, з посиланням на практику Верховного суду зазначила, що у Головного управління ДСНС в Дніпропетровській області відсутні повноваження щодо звернення з заявленими вимогами у цій позовній заяві, а відтак таких повноважень не має і у прокурора.
Представник відповідача 2 в підготовчому засіданні підтримав позицію викладену у клопотанні та просив суд позов залишити без розгляду.
Представник прокурора в підготовчому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду.
Представник відповідача 1 до суду не прибув, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним сином, звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за відсутності їх представника.
Розглянувши зазначене клопотання, суд вказує наступне.
Так, прокурор в обґрунтування підстав звернення до суду в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області, зазначає про те, що повноваження органів ДСНС в мирний час, обумовлені проведенням заходів державного нагляду (контролю), і відповідно мають певні обмеження, однак вказані обмеження, до яких, зокрема, відноситься і право звернення до суду з приводу приведення об`єктів цивільною захисту у стан готовності, не діють через введення в Україні воєнного стану на весь час дії особливого періоду на території нашої країни.
Відповідно до ст. 28 Закону України Про центральні органи виконавчої влади міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
Згідно п. 48 ч. 1 ст. 17-1 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту звертається до адміністративного суду щодо допущення уповноважених посадових осіб до проведення планових або позапланових перевірок (у разі їх недопущення з підстав інших, ніж передбачені Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності), а також щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, з інших підстав, визначених законом.
Верховний Суд неодноразово висловлював позицію з приводу того, що положеннями нормативно-правових актів, які стосуються діяльності центральних органів виконавчої влади, не можуть бути визначені конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутись до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпечення здійснення судового захисту інтересів держави (постанови Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, від 25.02.2021 у справі №912/9/20)/
Отже на думку прокурора, органами, уповноваженими на здійснення нагляду за додержанням вимог законодавства щодо утримання захисних споруд на території Дніпропетровської області є ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.
Разом з тим, судом з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою від 11.10.2023 справу № 260/4199/22 за позовом Керівника Хустської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Комунального некомерційне підприємство "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня Міжгірської селищної ради Закарпатської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Міжгірської селищної ради, про зобов`язання вчинити певні дії, передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Постановляючи це рішення, Верховний Суд зазначив, зокрема, наступне:
Кодекс цивільного захисту не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Закарпатській області на звернення до суду із пред`явленими позовними вимогами у якості позивача, то, відповідно, у керівника Хустської окружної прокуратури в особі цього органу також не має права на звернення до суду з такими вимогами.
У цьому зв`язку виникла необхідність звернутися до Великої Палати Верховного Суду з пропозицією відступити від правових висновків, висловлених Великою Палатою Верховного Суду у постанові 15.05.2019 у справі № 820/4717/16.
Підставою для відступу, зокрема, є нагальність приведення судової практики до єдиного тлумачення та застосування частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII та частин четвертої та п`ятої статті 53 КАС України в частині повноважень прокурора щодо захисту інтересів держави шляхом реалізації права на звернення в особі суб`єкта владних повноважень до суду із позовом.
Згідно з приписами пункту 5 частини 2 статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду до набрання законної сили судовим рішенням касаційної інстанції.
Частиною 1 статті 36 Закону України Про судоустрій і статус суддів визначено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.
Згідно частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно пункту 5 частини 2 статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою Великою Палатою Верховного Суду до набрання законної сили судовим рішенням касаційної інстанції.
Згідно частини 4 статті 236 КАС України, про зупинення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про зупинення провадження у справі може бути оскаржена.
Суд у цій справі зазначає, що матеріали справи та зміст ухвали про передачу на розгляд Великої Палати Верховного Суду справи №260/4199/22 свідчать про те, що прокурором заявлено аналогічні вимоги, спір виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права. При цьому, в контексті спірних відносин, які становлять предмет спору у справі №260/4199/22, Верховним Судом буде надано правову оцінку наявності правових підстав для здійснення прокурором повноважень щодо захисту інтересів держави шляхом реалізації права на звернення до суду із позовом в інтересах ДСНС стосовно невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту.
З огляду на вищезазначене, враховуючи обов`язковість правових висновків Верховного Суду щодо застосування норм права, суд доходить висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням Великої Палати Верховного Суду у справі №260/4199/22.
При цьому, з урахуванням висновку суду, щодо необхідності зупинення провадження у цій справі, суд зазначає про недоцільність розгляду клопотання представника відповідача 2 про залишення позову без розгляду та наявність підстав для відкладення розгляду цього клопотання після поновлення провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 236, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали суду складено 13 листопада 2023.

Суддя Н.Є. Сліпець