Справа № 953/10990/23
Суддя: Єфіменко Н. В.
Дата ухвалення: 2023-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" листопада 2023 р. Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та стягнення моральної шкоди,
02 листопада 06 вересня 2023 р. ОСОБА_1 (далі: позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України (далі: відповідач) в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати постанову № 20/06/2019/23/пн від 14.08.2023; стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду у розмірі 100 000, 00 грн.
08.09.2023 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду вищезазначену справу передано на розгляд до Київського районного суду м. Харкова.
Дослідивши матеріали позову та додані до нього документи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав:
Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Згідно із ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Як вбачається з матеріалів справи оскаржувана постанова винесена та отримана позивачем 14.08.2023 року.
Проте, з даним позовом позивач звернувся лише 08.09.2023 року.
При цьому, заяви про поновлення строку та докази поважності причин його пропуску до матеріалів справи, не додано.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
З 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в Україні складає 2 684 грн. 00 коп. Тобто, судовий збір, що підлягає сплаті за звернення до суду з даним адміністративним позовом складає 536 грн. 80 коп. за кожну вимогу немайнового характеру.
При цьому, ч. 4 ст. 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Як зазначено в постанові Великої Палати Верховного суду від 18.03.2020 року, ухваленої у справі №543/775/17, Велика Палата Верховного Суду відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Також в постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 Великої Палати Верховного суду зазначено, що разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру про скасування постанови про адміністративне стягнення та майнового характеру про стягнення моральної шкоди в розмірі 100 000, 00 грн.
Тобто звертаючись з даним позовом до суду позивач мав сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру в сумі 536, 80 грн. та за вимогу майнового характеру 1 073, 60 грн.
Проте, позивачем долучено до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 073, 60 грн.
За таких позивачу необхідно надати квитанцію про сплату судового збору в розмірі 536, 80 грн.
Крім того, норми п. 8 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачають, що в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Згідно з ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи,який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність опії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписомі з зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, визначених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Всупереч зазначеній нормі позивач не підтвердив відповідність копії письмових доказів, які додав до адміністративного позову оригіналу та не вказав про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, ст. 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху.
Керуючись ст. 160, 161,169 КАС України, суддя -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та стягнення моральної шкоди, - залишити без руху.
Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.В. Єфіменко