Справа № 420/15105/23
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2023-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/15105/23

Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.

Дата і місце ухвалення 09.08.2023р., м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бойка А.В.,

суддів: Федусика А.Г,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеської області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

В С Т А Н О В И В:

26.06.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеської області, в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника ГУНП в Одеській області Семенишина М.О. від 24.03.2022 № 490 Про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції П. Мєдвєдєва, яким старшого оперуповноваженого відділу № 2 Управління захисту інтересів суспільства і держави ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції в Одеській області на посаді старшого оперуповноваженого відділу №2 Управління захисту інтересів суспільства і держави ГУНП в Одеській області, капітана поліції з 25 березня 2022 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 25 березня 2022 року по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку його середньоденної заробітної плати у розмірі 515,12 гривень.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09.08.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду з позовом. Задоволено заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області від 03.08.2023 про залишення позову без розгляду. Залишено без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі.

Апелянт вказував на те, що позивачем пропущено строк для звернення до суду із поважних причин, а саме у зв`язку із перебуванням на лікарняному у період з 25.02.2022 року по 08.06.2023 року через хворобу, що підтверджується випискою із медичної карти позивача (та необізнаністю про наявність даного Наказу про звільнення.

Позивач вказав на те, що дізнався про порушення своїх прав 09 червня 2023 р., коли листом від 02.06.2023 за вих. № 9/88аз ГУНП в Одеській області надало відповідь на його адвокатський запит, до якого долучено завірену копію оскаржуваного наказу.

Апелянт вказує на те, що причиною пропуску строку звернення до суду була його необізнаність про наявність оскаржуваного наказу про звільнення зі служби в поліції, а не сама по собі тривала непрацездатність. На думку апелянта, судом помилково та передчасно фактично перевірено самі позовні вимоги, а не причини пропуску строку звернення до суду.

Позивач зазначив, що у період з 07.02.2022 року по 28.02.2022 року він перебував у щорічній відпустці, а під час перебування у відпустці 25.02.2022 року звернувся до Комунального некомерційного підприємства «МКЛ № 11» Одеської міської ради, де йому було надано лікування у хірургічному відділенні з проведенням відповідних медичних операцій, що підтверджується випискою із медичної карти від 08.06.2023 № 51, про що ним було повідомлено в усному порядку безпосереднього керівника - начальника відділу № 2 УЗІСД Чувакова О.М., а також начальника УЗІСД ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 . У період з 25.02.2022 по 08.06.2023 Позивач перебував на лікарняному у КНП «МКЛ № 11» Одеської міської ради та у Амбулаторії загальної практики сімейної медицини с. Нерубайське КНП «Усатівський ЦПМСД».

З огляду на те, що наказ про звільнення датований 24.03.2022 року, позивач вважає, що спірним періодом щодо предмета спору є саме час з 25.02.2022 року по 24.03.2022 року, а не по день звернення до суду (26.06.2023). Тобто, на думку апелянта, суд мав перевірити наявність непрацездатності позивача саме за цей період, а не за весь період до звернення до суду. Також позивач вказав на те, що до отримання відповіді (09.06.2023) на адвокатський запит він не був обізнаний про своє звільнення зі служби та не був ознайомлений із наказом, оскільки перебував на лікарняному та не міг виконувати свої посадові обов`язки з цієї поважної причини.

Позивач вважає, що він мав об`єктивно непереборні, які не залежать від волевиявлення особи, обставини, які зумовили пропуск строку звернення до суду.

З огляду на зазначене апелянт просить скасувати ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції у іншому складі суду.

Справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції посилався на пропуск позивачем місячного строку звернення до суду, передбаченого ст. 122 КАС України. Так, суд встановив, що наказом начальника ГУНП в Одеській області Семенишина М.О. від 24.03.2022 № 490 Про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції П. Мєдвєдєва до старшого оперуповноваженого відділу № 2 Управління захисту інтересів суспільства і держави ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. При цьому, суд не прийняв до уваги посилання позивача на необізнаність про наявність оскарженого ним наказу про звільнення, з огляду на те, що позивач з березня 2022 року не отримував грошове утримання та не виходив на службу.

Щодо посилань представника позивача на те, що позивачем пропущено строк для звернення до у зв`язку із його перебуванням на лікарняному у період з 25.02.2022 по 08.06.2023 через хворобу, суд вказав, що вказані обставини не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення до суду, з огляду на ненадання позивачем до суду відповідних доказів перебування його на лікарняному.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що позивачем та його представником не наведено причин і не надано відповідних доказів, які б підтверджували реальну відсутність у позивача можливості звернення до суду із цим позовом у встановлений процесуальним законодавством строк, а дійсна поважність зазначених позивачем причин пропуску строку звернення до адміністративного суду ним не доведена.

З огляду на зазначене суд не знайшов підстав для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду.

Надаючи оцінку законності та обґрунтованості ухвали суду першої інстанції, колегія суддів завертає увагу на наступне:

Згідно ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Статтею 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За змістом статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України, згідно із часинами 1 та 2 якою у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із пунктами 3, 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Слід зазначити, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Одночасно, перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

З матеріалів справи встановлено, що позивач у даній справі оскаржує наказ ГУНП в Одеській області про своє звільнення, датований 24.03.2022 року. До суду позивач звернувся 26.06.2023 року.

Звертаючись до суду з даним адміністративним позовом позивач просив поновити йому строк звернення до суду та навів причини, з яких, на його думку, строк звернення до суду пропущений з поважних причин.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03.07.2023 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

При цьому питання щодо поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом судом першої інстанції в ухвалі про відкриття провадження не вирішувалось.

03.08.2023 року Головним управлінням Національної поліції України в Одеській області було подано заяву про залишення позову без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до суду.

В подальшому за наслідками розгляду вказаної заяви, а також доводів позивача щодо наявності підстав для поновлення строку звернення до суду, вказаних у позовній заяві, суд першої інстанції дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду та необхідності залишити поданий позов без розгляду, з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 КАС України.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне:

З аналізу положень статей 123, 171 КАС України випливає, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого строку.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Проте, як встановлено судом апеляційної інстанції, суд першої інстанції на стадії відкриття провадження у справі не вирішував питання про поновлення процесуального строку, відмову у поновленні процесуального строку та не визнавав підстави такого пропуску поважними чи ні.

Крім того, системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені ним у судовому засіданні в суді першої інстанції.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23 вересня 2020 року) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Постановляючи оспорювану ухвалу суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, зазначивши, що він не навів причин і не надав відповідних доказів, які б підтверджували реальну відсутність можливості звернення до суду з цим позовом у встановлений процесуальним законом строк.

Однак, матеріали справи не містять процесуальних рішень щодо надання можливості позивачу скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції, застосовуючи частину третю статті 123 КАС України неправомірно залишив позовну заяву без розгляду, оскільки в силу частини першої зазначеної статті суд не залишив позовну заяву без руху із зазначенням недоліків, які необхідно усунути, чим не надав позивачеві можливості повідомити про інші причини поважності пропуску строку на звернення до суду.

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 08 серпня 2019 року у справі № 480/106/19, від 11 лютого 2020 року у справі №640/9242/19, від 10 червня 2020 року у справі № 620/1715/19, від 23 вересня 2020 року у справі №640/5645/19, від 03 грудня 2020 року у справі № 817/660/18, від 17 березня 2021 року у справі №160/3092/20, від 18 березня 2021 року у справі № 640/23204/19, від 20 квітня 2021 року у справі №640/17351/19, від 27 травня 2021 року у справі № 140/3708/19, від 14 липня 2022 року у справі №380/10649/21.

В даному випадку суд апеляційної інстанції не оцінює причини пропущення строку звернення до суду, проте колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не повною мірою вирішив питання щодо поважності їх пропуску.

Згідно ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За наслідками розгляду поданої апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала постановлена з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спірного питання, а тому, на підставі ст. 320 КАС України, ухвала Одеського окружного адміністративного суду від 09.08.2023 року, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому при розгляді цієї справи суд першої інстанції повинен надати належну правову оцінку всім доводам позивача, зазначеним ним у позові, щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду та у разі визнання таких причин неповажними, надати позивачу можливість подати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 року - скасувати, а справу № 420/15105/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеської області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик

Суддя: О.А. Шевчук