Справа № 753/19796/23
Суддя: Шаповалова К. В.
Дата ухвалення: 2023-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/185/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" листопада 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Дарницького управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

31 жовтня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/19796/23 між суддями від 01 листопада 2023 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В. Фактично матеріали справи передано судді 3 листопада 2023 року.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною восьмою статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік об`єктів справляння судового збору. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви. Винятки з цього правила встановлені у частині другій цієї статті, у якій відсутня вказівка, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір», якою встановлені перелік осіб, що під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, також відсутня норма про звільнення від сплати судового збору особи, яка подала до суду позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до висновку про застосування норм права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач за подання до суду позовної заяви (адміністративного позову) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення має сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2 684,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір - 0,2 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536,80 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Щодо осіб до яких пред`явлено позов:

Відповідно до положень статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.5 ст.121, ч.6 ст.121, ч.2 ст.122, ч.1 ст.126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, за вказаними статтями посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Таким чином, підрозділ Національної поліції не може виступати самостійним відповідачем у справах даної категорії, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, оскільки таким відповідачем є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не його підрозділ.

І така позиція суду в повній мірі узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладена у постанові від 17.09.2020 р. (справа № 742/2298/17).

Враховуючи зміст позовної заяви та додані до неї матеріали, судом відзначається, що належним відповідачем у даній справі є Головне управління національної поліції в м. Києві, від імені якого діяла особа, яка склала оскаржувану постанову.

При цьому, позивачем пред`явлено адміністративний позов до відповідача Дарницького УП ГУ НП в м. Києві.

Враховуючи викладене, позивачу слід роз`яснити, що відповідно до частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків вказаних в ухвалі, а саме: надати докази сплати судового збору, визначитись із належним відповідачем у справі

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Також суд нагадує, що відповідно до статті 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

На підставі викладеного та керуючись ст. 161, 169, 286 КАС України, ст. 2-5 Закону України «Про судовий збір», суд

П О С Т А Н О В И В:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Дарницького управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху,

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова