Справа № 320/10430/23
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» (далі - ТОВ «Укрхарчопромкомплекс») звернувся до суду з позовом до Київської митниці, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100230/2023/610002/1 від 04.01.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці №UА100230/2023/000008 від 04.01.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100230/2023/610001/1 від 04.01.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці №UА100230/2023/000007 від 04.01.2023;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610095/1 від 03.11.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000759 від 03.11.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610061/1 від 25.08.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнята митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000542 від 25.08.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610060/1 від 25.08.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000541 від 25.08.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610059/1 від 23.08.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000536 від 23.08.2022.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100230/2023/610002/1 від 04.01.2023.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці №UА100230/2023/000008 від 04.01.2023.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100230/2023/610001/1 від 04.01.2023.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці №UА100230/2023/000007 від 04.01.2023.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610095/1 від 03.11.2022.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000759 від 03.11.2022.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610061/1 від 25.08.2022.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнята митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000542 від 25.08.2022.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610060/1 від 25.08.2022.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000541 від 25.08.2022.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА 100230/2022/610059/1 від 23.08.2022.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА 100230/2022/000536 від 23.08.2022.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Київська митниця звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що Товариством не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). При цьому, апелянт зазначає, що витрати понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того, апелянт вказує, що відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, що є також складовою митної вартості товарів. Водночас, обов`язок доведення ціни товару лежить на декларанті, і саме декларант має довести, що ним правильно здійснено розрахунки митної вартості, обрано метод визначення митної вартості товарів, натомість, митний орган має довести обґрунтованість сумнівів. Таким чином, апелянт вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з дотриманням норм митного законодавства України, враховуючи сумніви митного органу відносно митної вартості товарів, які не спростовані позивачем.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» (ідентифікаційний код 30479810) зареєстроване за адресою: 08623, Київська область, Фастівський (Васильківський) район, смт. Калинівка, вул. Залізнична 49Б, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

10 листопада 2021 року між ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» (Виконавець) укладено Контракт №ALI-1011/2021 з компанією-нерезидентом ALIMEX SEAFOOD A/S (Давалець).

За умовами Контракту, Давалець надає товар у вигляді сировини, а Виконавець здійснює виготовлення готової продукції (переробку сировини), яку в подальшому експортує Замовнику. При цьому, п. 1.4. Контракту встановлено, що отримані в процесі переробки залишки (кістки, ребра, плавці, хребти, голови) є відходами виробництва, не призначені для використання людиною, та передаються Виконавцю на безкоштовній основі, валюта митного оформлення відходів є долар США.

23 серпня 2022 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA100230.2022.612516 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 309,27 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №UA100230.2022.612516 від 23.08.2022:

- проформу Інвойс № 110841/1 від 15.08.2022;

- автотранспортну накладну № б/н від 07.06.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 609/7.8-28.8-18 від 07.06.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № /2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 15.08.2022;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 15.08.2022;

23 серпня 2022 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 23.08.2022 №UA100230/2022/610059/1, згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA100230.2022.612516 від 23.08.2022 р. скоригував до рівня 1917,44 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.08.2022 № UA100230/2022/000536.

25 серпня 2022 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA100230.2022.612700 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 330,09 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №UA100230.2022.612700 від 25.08.2022:

- проформу Інвойс № 110817/1 від 15.08.2022;

- автотранспортну накладну № б/н від 29.07.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 790/7.8-28.8-18 від 01.08.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № /2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 15.08.2022;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 15.08.2022;

25 серпня 2022 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 25.08.2022 №UA100230/2022/610061/1 згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA100230.2022.612700 від 25.08.2022 скоригував до рівня 2046,54 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 25.08.2022 № UA100230/2022/000542.

25 серпня 2022 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA100230.2022.612674 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 222,80 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №UA100230.2022.612674 від 25.08.2022:

- проформу Інвойс № 110946/1 від 15.08.2022;

- автотранспортну накладну № б/н від 07.07.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 688/7.8-28.8-18 від 04.07.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № /2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 15.08.2022;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 15.08.2022;

25 серпня 2022 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 25.08.2022 №UA100230/2022/610060/1, згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA100230.2022.612674 від 25.08.2022 р. скоригував до рівня 1381,37 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 25.08.2022 № UA100230/2022/000541.

03 листопада 2022 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA100230.2022.618508 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 281,12 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №UA100230.2022.618508 від 03.11.2022:

- проформу Інвойс № 456927/1 від 31.10.2022;

- автотранспортну накладну № б/н від 29.09.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 1099/7.8-28.8-18 від 30.09.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № /2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 03.11.2022;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 31.10.2022;

03 листопада 2022 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 03.11.2022 №UA100230/2022/610095/1, згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA100230.2022.618508 від 03.11.2022 р. скоригував до рівня 1742,92 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.11.2022 № UA100230/2022/000759.

04 січня 2023 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № 23UA10000105U7 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 313,60 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №23UA10000105U7 від 04.01.2023:

- проформу Інвойс № 110949/1 від 02.01.2023;

- автотранспортну накладну № б/н від 11.11.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 1387/7.8-28.8-18 від 14.11.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № /2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 04.01.2023;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 02.01.2023;

04 січня 2023 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 04.01.2023 №UA100230/2023/610002/1, згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № 23UA10000105U7 від 04.01.2023 скоригував до рівня 1944,31 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 04.01.2023 № UA100230/2023/000008.

04 січня 2023 року ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» до Київської митниці подало електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №23UA10000103U9 на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», за заявленою митною вартістю 304,96 Долари США».

Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).

На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації №23UA10000103U9 від 04.01.2023:

- проформу Інвойс № 110955/1 від 02.01.2023;

- автотранспортну накладну № 377982 від 14.10.2022;

- рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2018 від 02.11.2018;

- попереднє рішення з питань надання дозволу на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території 1179/7.8-28.8-18 від 14.10.2022;

- некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № ALI-1011/2021від 10.11.2021;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 1 від 10.11.2021;

- інші некласифіковані документи розрахунок від 04.01.2023;

- інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 02.01.2023;

04 січня 2023 року Київською митницею направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.

На вказаний запит ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» направило пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також, додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.

Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 04.01.2023 №UA100230/2023/610001/1, згідно якого, митний орган, застосувавши шостий (резервний) метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації №23UA10000103U9 від 04.01.2023 скоригував до рівня 1890,73 дол. США.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару: товар 1- 0,3100 USD/кг, рішення про визначення митної вартості № UA100480/2020/610023 від 11.02.2020.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 04.01.2023 № UA100230/2023/000007.

Не погоджуючись із рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митної декларації, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Частиною 1 статті 318 Митного кодексу України (далі - МК України) передбачено, що митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

За приписами п.п. 23-24 ч. 1 ст. 4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Положеннями ст.ст. 49, 50 МК України закріплено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

В силу вимог ч.ч. 1-2 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Нормами ч. 3 ст. 53 МК України закріплено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

У відповідності до ч.ч. 5-6 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно частин 1-3 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

За приписами частин 1 та 2 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно вимог статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» (Виконавець) та компанією-нерезидентом ALIMEX SEAFOOD A/S (Давалець) укладено Контракт надання послуг №ALI-1011/2021 від 10 листопада 2021 року, відповідно до п. 1.1. якого, предметом даного Контракту є надання послуг конання робіт) по виготовленню готової продукції з давальницької сировини Давальця.

Згідно п. 1.4. Контракту, отримані в процесі переробки залишки (кістки, ребра, плавці, хребти, голови) є відходами виробництва, не призначені для використання людиною, та передаються Виконавцю на безкоштовній основі. Валютою митного оформлення відходів є долар США.

В подальшому, ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» подало Київської митниці електронні митні декларації на товар ««відходів риби пікша свіжоморожена (Frozen Haddock/Melanogrammus aeglefinus): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна», а саме: від 23.08.2022 № UA100230.2022.612516, від 25.08.2022 № UA100230.2022.612700, від 25.08.2022 № UA100230.2022.612674, від 03.11.2022 № UA100230.2022.618508, від 04.01.2023 № 23UA10000105U7 та від 04.01.2023 №23UA10000103U9.

Разом з тим, Київською митницею було прийнято оскаржувані рішення №UА100230/2023/610002/1 від 04.01.2023, №UА100230/2023/610001/1 від 04.01.2023, № UА 100230/2022/610095/1 від 03.11.2022, № UА 100230/2022/610061/1 від 25.08.2022, № UА 100230/2022/610060/1 від 25.08.2022, № UА 100230/2022/610059/1 від 23.08.2022 про коригування митної вартості товару, якими визначено митну вартість товару за шостим (резервним) методом.

Крім того, на підставі прийнятих рішень про коригування митної вартості товару, Київська митниця видала позивачу відповідні картки відмови в прийнятті митних декларацій.

Слід зазначити, що у рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутні усі відомості про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення, оцінивши які в сукупності митниця прийняла рішення про неможливість застосування першого методу для визначення митної вартості товару.

В силу частини другої статті 55 МК України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24 травня 2012 року «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

Як вказав Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 30 жовтня 2018 року у справі №810/1823/16, зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства.

Так, апелянт зазначає, що розділом 4 Контракту № ALI1011/2021 від 10.11.2021 передбачено, що поставка здійснюється згідно з умовами Інкотермс 2010 зазначеними в проформах-інвойсах, однак, за митними деклараціями, відповідно до рахунків-проформ, товар поставляється на безоплатній основі.

При цьому, апелянт вказує, що витрати понесені на транспортування та страхування є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того, відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, що є також складовою митної вартості товарів.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Матеріали справи свідчать, що за спірними митними деклараціями здійснювалось оформлення відходів, які утворилися в результаті виробництва готового продукту. Тобто, вартість упаковки та абсолютно всі витратні матеріали пов`язані виключно з готовою продукцією (закладено у вартість готового продукту). Непотрібні залишки після переробки сировини у вигляді відходів не носять жодної цінності та для їх фасування не використовуються витратні матеріали. На підтвердження чого позивачем було надано відповідні технологічні карти.

Відходи є лише продуктом переробки сировини у готовий продукт. Умови поставки для давальницької сировини були визначені розділом 4 Контракту від 10 листопада 2021 року № №ALI-1011/2021, де місцем доставки є Україна, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Залізнична 49-Б. Зазначена адреса є місцем здійснення переробки та зберігання риби. Оскільки, умовами зазначеного Контракту визначено, що право власності на відходи передається позивачу, а сам товар у вигляді відходів залишається у власності позивача, то необхідності у його транспортуванні та страхуванні немає.

Враховуючи те, що страхування товару не здійснювалося, декларант не повинен доводити цей факт. Декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами, які, на його думку, входять до митної вартості товарів.

З огляду на зазначене, посилання апелянта на невключення декларантом до митної товарів вартості транспортування, страхування та упаковки товару є необгрунтованими.

Водночас, як вірно зазначено судом першої інстанції, будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано.

При цьому, наданими позивачем доказами підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару базувалась на документально підтверджених відомостях.

Крім того, апелянтом не доведено, тим більше з урахуванням його ж доводів, неможливість застосування жодного методу коригування, що передує резервному (зокрема методу «за ціною договору щодо ідентичних товарів»).

Посилання відповідача на джерело інформації - інші декларації щодо визначення митної вартості не є достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару дійсно було імпортовано до України.

Щодо посилання апелянта на постанову Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.05.2020 у справі №140/1713/19, слід зазначити, дане судове рішення прийнято Верховним Судом за інших обставин справи та правовідносин, а тому, викладені в ньому висновки не підлягають застосуванню при вирішенні спору у даній справі.

Беручи до уваги викладене, доводи апелянта про те, що рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з дотриманням норм митного законодавства України, є необгрунтованими.

Враховуючи вищезазначене, оскільки, будь-яких належних доказів, що свідчили б про відсутність у документах, які підтверджують митну вартість товарів, відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, митний орган не надав, судом першої інстанції обгрунтовано визнано протиправними та скасовано оскаржувані рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхарчопромкомплекс» та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.