Справа № 420/19879/23
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 листопада 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій, бездіяльності та стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якій позивач просить визнати протиправною дії і бездіяльність заступника начальника ГУ ПФУ Херсонської області Тарнавської Людмили Францівни (далі Тарнавська) та стягнути з Відповідача на користь Балак 4100 (чотири тисячі сто) гривень, яких перерахувати на рахунок Балак в Херсонському обласному управлінні АТ Ощадбанку, про що додається картка реквізитів цього карткового рахунку Балак.

Адміністративний позов підписаний представником ОСОБА_1 Блонським А.Г.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ухвалою судді від 08.08.2023 року позовну заяву залишено без руху та встановлено десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

зазначення у позовній заяві місця проживання чи перебування позивача, поштовий індекс, а також надання до суду копію документів щодо посвідчення особи позивача та його місця реєстрації (копія паспорта тощо);

конкретизації змісту позовних вимог та визначення з відповідачем по справі;

надання до суду документу про сплату судового збору або заяви про підстави звільнення від сплати судового збору.

Копія ухвали судді від 08.08.2023 року вручена представнику позивача Блонському А.Г. 25.08.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Копія ухвали судді від 08.08.2023 року направлялась також позивачу на адресу наявну в матеріалах позовної заяви, проте, 14.09.2023 року до суду від ОСОБА_1 повернулось поштове відправлення з вкладеним, що не вручено адресату з підстав «за закінченням терміну зберігання».

04.09.2023 року від представника позивача засобами електронного зв`язку, а 08.09.2023 засобами Укрпошти, надійшла заява про продовження встановленого строку на усунення недоліків адміністративного позову, оскільки для цього потрібно витребувати довідку про доходи Балак із ГУ ДПС у Полтавській області та подати її ООАС до клопотання про звільнення Балак від сплати судового збору за подання адміністративного позову.

Ухвалою судді від 08.09.2023 року заяву представника ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви задоволено частково: продовжено строк для усунення недоліків адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій та бездіяльності та стягнення коштів та повідомлено про необхідність усунути недоліки позовної заяви в семиденний строк з моменту отримання даної ухвали.

Копія ухвали судді від 08.09.2023 року вручена представнику позивача Блонському А.Г. 29.09.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Копія ухвали судді від 08.09.2023 року, що була направлена на адресу ОСОБА_1 , повернулась до суду 16.10.2023 року як поштове повернення, що не вручено адресату з підстав «за закінченням терміну зберігання».

09.10.2023 року до суду від представника ОСОБА_1 надійшли доповнення адміністративного позову з урахуванням ухвал судді від 08.08.2023 року та 08.09.2023 року.

Розглянувши заяву (доповнення) від 09.10.2023 року представника ОСОБА_1 , суддя встановив, що недоліки позовної заяви усунуті не повністю.

Так, ухвалою судді від 16.10.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, продовжено строк для усунення недоліків адміністративного позову ОСОБА_1 та повідомлено про необхідність усунути недоліки позовної заяви в семиденний строк з моменту отримання даної ухвали.

Копію ухвали судді від 16.10.2023 року отримано представником позивача Блонським А.Г. 24.10.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Станом на 08.11.2023 року недоліки позовної заяви не усунуто. Заяв про продовження строку на усунення недоліків до суду не надійшло.

24.10.2023 року засобами електронного зв`язку до суду від представника позивача Блонського А.Г. надійшла заява про акцію підробки судових документів службовими особами ООАС та добровільну відмову від доведення до кінця цього корупційного злочину, в якій представник позивача зазначає, що 24.10.2023 року отримав конверт, в якому знаходиться супровідний лист за підписом судді Радчука на 1-му аркуші, 1-й сторінці, а також окремі два аркуша паперу формату А4 в 4-и задрукованих і списаних сторінки, які імітують абсолютно незрозуміле і нечитабельне судове рішення, яке можливо має відношення до ООАС. Окрім цього, у заяві зазначено про грубе порушення вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України №814 від 20.08.2019 р., що вказує на брутальну підробку офіційних судових документів службовими особами апарату ООАС, можливо вчинених за підбурюванням Судді Радчука, тому як конверт Листа не пошкоджений і на ньому абсолютно відсутні ознаки несанкціонованого відкривання цього конверту Листа, що має ознаку вчинення корупційного злочину службовими особами ООАС за гроші, припустимо, відповідача Тарнавської.

Суд зазначає, що представником позивача Блонським А.Г. неодноразово з моменту звернення до суду з даним позовом подавались листи/заяви/клопотання щодо обвинувачення у вчиненні службовими особами апарату Одеського окружного адміністративного суду неправомірних дій, перебуванні їх та співвідповідачів у заколоті зі службовими особами АТ «Укрпошта», співучасті у штучному затриманню вручення його відправлень, щодо неможливості отримання процесуальних документів засобами електронної пошти.

Надаючи оцінку викладеному при вирішенні питання можливості відкриття провадження, суд зазначає наступне.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 5 ст. 44 КАС України).

Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 45 КАС України). Перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Такі висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 р. у справі №9901/34/19.

Подання до суду документів, які містять образливі вислови та формулювання щодо очевидної неповаги особи до суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт а пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Суддя враховує, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у вже згаданому вище рішенні, ч. 2 ст. 45 КАС України не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

Натомість, суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України). А неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 звернула увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (аналогічні висновки сформульовано у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань).

У заяві від 24.10.2023 року представник позивача зазначає поняття ступенів недоумства по відношенню до працівників Одеського окружного адміністративного суду.

Суддя зазначає, що образливо характеризуючи та звинувачуючи у скоєнні та/або участі в злочинах у поданих до суду документах головуючого суддю, секретаря судового засідання та помічника судді Радчука А.А., інших працівників Одеського окружного адміністративного суду, представник позивача зловживає правом на доступ до суду.

Представник позивача у заявах використовує принизливі висловлювання щодо вищевказаних осіб, що, у свою чергу, є проявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб. При цьому, твердження про наявність в діях службових осіб апарату Одеського окружного адміністративного суду ознак вчинення корупційного злочину є необґрунтованими та нічим не підтверджуються. Такі дії представника позивача не спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача від імовірних порушень з боку відповідача, а тому такі дії суперечать завданню адміністративного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Відмова від отримання процесуальних документів на електронну адресу, з якої представник позивача самостійно направляє документу на електронну адресу суду, вимоги щодо надсилання судової кореспонденції тільки засобами Нової пошти, а також численні заяви про звинувачення службових осіб апарату Одеського окружного адміністративного суду у підробці документів, причетності до скоєння корупційних злочинів особою, що ініціювала судовий процес, свідчить про використання процесуальних права представника позивача всупереч завданню адміністративного судочинства.

Суд звертає увагу, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997р. гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з її положеннями кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків або при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт а пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах Ржегак проти Чеської Республіки від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), Дюрінже та Грандж проти Франції від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

З огляду на викладене, суддя вважає заяву представника позивача від 24.10.2023 року про акцію підробки судових документів службовими особами ООАС та добровільну відмову від доведення до кінця цього корупційного злочину безпідставною та необґрунтованою, а тому не приймає до увагу.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Таким чином, позивач у встановлений ухвалою судді від 16.10.2023 року строк, а також станом на 08.11.2023 року, недоліки позовної заяви не усунув.

Згідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС України), позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

При таких обставинах, в силу положень п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України, враховуючи положення статті 45 КАС України, з огляду на те, що позивачем не усунуто недоліки адміністративного позову у повному обсязі, позов слід повернути позивачу без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 45, 169, 248, 294, 295 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій та бездіяльності та стягнення коштів повернути без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 293-295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук