Справа № 480/5559/22
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 р. Справа № 480/5559/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Є.Д. Кравченко, м. Суми, повний текст складено 09.02.23 по справі № 480/5559/22

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Сумській області

про про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області (далі - відповідач), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області № 4-с від 25 липня 2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення до ОСОБА_1 »;

- поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патрульний» Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області, допустивши негайне виконання рішення суду в цій частині;

- стягнути з Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28 липня 2022 року по день ухвалення рішення у справі, допустивши негайне виконання рішення суду в частині стягнення заробітної плати за один місяць.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2023 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.

ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подав апеляційну скаргу , вважає його незаконним та таким, що підлягає скасуванню у зв`язку із невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи. На думку ОСОБА_1 суд дійшов неправильних висновків про те, що звільнення не пов`язане з тим, що він звертався до НАЗК зі скаргою на протиправні дії начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області Непочатова О.М. Посилаючись на обставини , викладені в апеляційній скарзі , просить суд скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 9 лютого 2023 року , постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області подало до суду відзив на апеляційну скаргу, просить суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2023 року залишити без змін.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч.1 ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції було розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи і заявником не наведено достатніх мотивів для необхідності призначення справи до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні, колегія суддів вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Представнику позивача та відповідачу по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копії апеляційних скарг, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа та поштовим повідомленням про вручення.

Згідно з ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що до 25.07.2022 ОСОБА_1 працював в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів "Рибоохоронний патруль".

30.12.2021 ОСОБА_1 звернувся до НАЗК України із скаргою на свавілля начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області ОСОБА_2 та його заступника ОСОБА_3 .

З цього часу відповідно до абзацу 20 статті 1 та ч. 1 ст. 53-3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII позивач набув статусу викривача, що підтверджується також листом Департаменту запобігання та виявлення корупції НАЗК України від 04.07.2022 № 23-02/15359-22.

16 травня 2022 року начальником Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області був виданий наказ № 38 «Про проведення рибоохоронного рейду». Даним наказом зобов`язано провести рибоохоронний рейд та здійснити перевірку законності придбання та збуту свіжовиловленої риби по всій території Сумської області у період з 16 травня по 31 травня 2022 року. В склад рейдової групи включені головні державні інспектори відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення під підпис із вищевказаним наказом, про що працівниками Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області був складений відповідний акт.

21.05.2022 позивач знову звернувся до НАЗК України із скаргою на свавілля начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області Нєпочатова О.М.

30.05.2022 комісією Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області складено акт про те, що 30 травня 2022 року головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» О.М. Городніков був відсутній на роботі як в приміщенні Управління за адресою м. Суми, вул. Першотравнева 29, так і не приймав участі у рибоохоронному рейді у складі рибоохоронної групи, згідно з наказом від 16.05.2022 № 38 (зворотній бік а.с. 61).

У зв`язку з встановленням факту відсутності ОСОБА_1 на роботі без поважних причин 30.05.2022 на підставі клопотання головного спеціаліста з питань персоналу державної служби Тетяни Давиденко від 20.06.2022 наказом начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 20.06.2022 № 22-ос порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 .

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області складено подання від 05.07.2022, в якому викладено висновок про наявність вини ОСОБА_1 в тому, що він допустив прогул 30 травня 2022 року, а значить його дії містять ознаки дисциплінарного проступку, який передбачає застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідно до статті 66 Закону України «Про державну службу».

На підставі вищевказаного подання наказом начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 08.07.2022 № 3-с за вчинення прогулу 30 травня 2022 року застосовано до головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Вказаний наказ позивачем не оскаржувався.

31 травня 2022 року начальником Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області був виданий наказ № 42 «Про проведення рибоохоронного рейду». Даним наказом зобов`язано провести рибоохоронний рейд та здійснити перевірку законності придбання та збуту свіжовиловленої риби по всій території Сумської області у період з 01 червня по 22 червня 2022 року. В склад рейдової групи включені головні державні інспектори відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 .

15 червня 2022 року начальником Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області був виданий наказ № 49 «Про проведення рибоохоронного рейду». Даним наказом зобов`язано провести рибоохоронний рейд та здійснити перевірку законності придбання та збуту свіжовиловленої риби по всій території Сумської області у період з 16 червня по 30 червня 2022 року. В склад рейдової групи включені головні державні інспектори відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 (зі. бік а.с. 80-а.с. 81).

30 червня 2022 року начальником Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області був виданий наказ № 56 «Про проведення рибоохоронного рейду». Даним наказом зобов`язано провести рибоохоронний рейд та здійснити перевірку законності придбання та збуту свіжовиловленої риби по всій території Сумської області у період з 01 липня по 17 липня 2022 року. В склад рейдової групи включені головні державні інспектори відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 (зв. бік а.с. 83-а.с. 84).

Вищевказані накази від 31.05.2022, від 15.06.2022 та від 30.06.2022 були направлені позивачу для ознайомлення на адресу його електронної пошти, що підтверджується відповідними протоколами від 31.05.2022, від 15.06.2022 та від 30.06.2022 (а.с. 80 а, 83, 85).

06.06.2022, 07.06.2022, 08.06.2022, 09.06.2022, 10.06.2022, 13.06.2022, 14.06.2022, 15.06.2022, 16.06.022, 17.06.2022, 20.06.2022, 21.06.2022, 22.06.2022, 23.06.2022, 24.06.2022, 27.06.2022, 28.06.2022, 29.06.2022, 30.06.2022, 01.07.2022, 04.07.2022, 05.07.2022 комісією Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області складено акти про те, що головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» О.М. Городніков був відсутній на роботі як в приміщенні Управління за адресою м. Суми, вул. Першотравнева 29, так і не приймав участі у рибоохоронному рейді у складі рибоохоронної групи (зворотній бік а.с. 85- а.с. 96).

07.06.2022 ОСОБА_1 звернувся до в.о. начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області Шеремереєвич О.В. із доповідною запискою, в якій повідомив, що вимоги наказу від 31.05.2022 № 42 вважає незаконними, тому що наказ про ротацію особового складу йому ніхто не довів. Крім того, повідомив про неможливість прибути на роботу до м. Суми через оголошення в області повітряних тривог та відсутність транспорту з міста Лебедин, де він проживає (зв. бік а.с. 74).

15.06.2022 позивач подав заяву на ім`я в.о. Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області Шеремереєвич О.В., якою повідомив, що з 10.06.2022 він походить медичний огляд в поліклініці Лебединської ЦРЛ згідно карти дослідження та медичного огляду військовозобов`язаного (а.с. 75).

У зв`язку з встановленням факту відсутності ОСОБА_1 на роботі без поважних причин з 06.06.2022 по 05.07.2022 на підставі клопотання заступника начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 20.06.2022 (а.с. 73) наказом начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 11.07.2022 № 24-ос порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 (а.с. 71).

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області складено подання від 18.07.2022, в якому викладено висновок про наявність вини ОСОБА_1 в тому, що він допустив прогул з 06 червня 2022 рок по 05 липня 2022 року, а значить його дії містять ознаки дисциплінарного проступку, який передбачає застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани, а враховуючи вчинення систематично (повторно протягом року) прогулу - звільнення з посади державної служби відповідно до статті 66 Закону України «Про державну службу» (зв. бік а.с. 100-а.с. 101).

На підставі вищевказаного подання наказом начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 25.07.2022 № 4-с за вчинення систематично (повторно протягом року) прогулу повні робочі дні з 06 червня 2022 року по 05 липня 2022 року включно застосовано до головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби (а.с. 11).

Вважаючи своє звільнення незаконним та протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову , суд першої інстанції дійшов висновку суду про відсутність підстав для задоволення вимог адміністративного позову ОСОБА_1 . При цьому, суд першої інстанції зазначає, що за відсутності підстав для задоволення вимоги позивача про скасування наказу відповідача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області № 4-с від 25 липня 2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення до ОСОБА_1 », інші вимоги ОСОБА_1 , які, за їх суттю, є похідними від означеної вище вимоги також задоволенню не підлягають.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову , виходячи з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 3 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIIІ (надалі - Закон № 889-VIIІ) цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Частина друга статті 3 такого Закону № 889-VIIІ визначає, що дія цього Закону поширюється на державних службовців: 1) Секретаріату Кабінету Міністрів України; 2) міністерств та інших центральних органів виконавчої влади; 3) місцевих державних адміністрацій; 4) органів прокуратури; 5) органів військового управління; 6) органів дипломатичної служби; 7) державних органів, особливості проходження державної служби в яких визначені статтею 91 цього Закону; 8) інших державних органів.

Згідно частини 1 статті 5 Закону № 889-VIIІ правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

У відповідності до частини 1 статті 8 Закону № 889-VIIІ державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно із частиною першою статті 64 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889-VIII) за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Пунктом 12 частини другої статті 65 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарними проступками є: прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Згідно із пунктами 2, 4 частини першої статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: догана; звільнення з посади державної служби; звільнення з посади державної служби.

За приписами частини третьої статті 66 Закону №889-VIIIу разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч. 5 статті 66 Закону №889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Частиною першою статті 67 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом частин першої, другої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із частинами першою, десятою, одинадцятою статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За приписами частини першої статті 71 Закону №889-VIII Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Частинами першою, другою статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частин першої - третьої, п`ятої статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням). Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Пунктами 3, 4 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно із пунктами 33, 34 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Відповідно до пункту 36 Порядку № 1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

З матеріалів дисциплінарного провадження вбачається, що за оскаржуваним наказом від 25.07.2022 № 4-с «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення до ОСОБА_1 » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за прогул повні робочі дні з 06 червня 2022 року до 05 липня 2022 року включно.

За змістом пункту 12 частини другої статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком є прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня), що вчинений саме без поважних причин.

При вирішенні даного спору суд виходить з того, що ОСОБА_1 з 06 червня 2022 року до 05 липня 2022 року включно дійсно був відсутній на роботі як в приміщенні Управління за адресою м. Суми, вул. Першотравнева 29, так і не приймав участі у рибоохоронних рейдах у складі рибоохоронної групи, що встановлено відповідними актами (зворотній бік а.с. 85 - а.с. 96) та не заперечується самим позивачем.

Суд першої інстанції вірно погодився із аргументами позивача про поважність причин його відсутності на роботі в період з 09.06.2022 по 22.06.2022 у зв`язку з проходженням військово-лікарської комісії.

Так, в матеріалах справи наявна повістка за підписом начальника другого відділу Сумського РТЦК та СП, відповідно до якої ОСОБА_1 належить з`явитися до Лебединського ОМТЦК та СП 09.06.2022 о 9 годині для проходження медичного огляду (а.с. 19).

Також, факт проходження позивачем в період з 09.06.2022 по 22.06.2022 військово-лікарської комісії підтверджується карткою дослідження та медичного огляду військовозобов`язаного № 267 від 22.06.2022 (а.с. 20).

Крім того, своєю заявою від 15.06.2022 позивач повідомляв відповідача про проходження військово-лікарської комісії (а.с. 75).

Водночас, суд першої інстанції відхилив доводи позивача про те, що з 06 червня 2022 року по 08 червня 2022 року та з 23 червня 2022 року до 05 липня 2022 року він був відсутній на робочому місці з поважних причин, виходячи з наступного.

Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжено відповідними Указами Президента України та діє на теперішній час.

Статтею 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану.

Позивач стверджує, що на території Сумської області оголошувалася повітряна тривога, що унеможливлювало його прибуття до м. Суми та повернення до м. Лебедина: 06.06.2022 з 11:34 до 13:11; 07.06.2022 з 19:26 до 20:45, 08.06.2022 з 06:34 до 06:59, з 10:40 до 12:21, з 15:56 до 16:58, 23.06.2022 з 08:38 до 09:28, з 12:04 до 12:41, з 17:51 до 18:16, з 19:29 до 20:04, 24.06.2022 з 19:30 до 20:13, 25.06.2022 з 06:18 до 07:47, з 18:22 до 18:44, 26.06.2022 з 05:31 до 07:23, з 11:42 до 13:47, з 18:44 до 19:08, 27.06.2022 з 12:49 до 13:12, з 15:42 до 16:16, з 17:12 до 17:36, 28.06.2022 з 11:42 до 13:12, з 16:41 до 17:39, 01.07.2022 з 20:07 до 20:58, 02.07.2022 з 16:57 до 17:41, 03.07. 2022 з 20:32 до 22:21, 04.07.2022 з 18:43 до 19:29, 05.07.2022 з 02:58 до 04:47, з 19:30 до 20:26.

Так, перебування в укритті під час повітряної тривоги у вищевказані дні та години може бути поважною причиною відсутності працівника на роботі.

Однак позивач не заперечує, що він був відсутній на робочому місці протягом повних робочих днів, в тому числі і в ті години, коли повітряна тривога не оголошувалась.

Належних доказів поважності причин своєї відсутності на роботі в цей час позивач не надав.

Доводи позивача про відсутність транспортного сполучення між м. Лебедином та м. Суми як причину його неприбуття за місцем роботи спростовуються листами ТОВ "Сумиоблавтотранс" від 09.06.2022, від 15.06.2022, відповідно до яких період з 06.06.2022 по 10.06.2022 здійснювались відправлення з м. Лебедина до м. Суми. Згідно листа Виробничого підрозділу "Сумська дирекція залізничних перевезень" від 15.06.2022 щоденно курсують 2 приміських поїзда зі станції Лебединська до станції Суми час відправлення зі станції Лебединська о 8-20, 17-20, прибуття на станцію Суми 10-50, 19-50 відповідно (а.с. 77-78).

Не заслуговує на увагу й посилання позивача як на доказ неможливості виконання службових обов`язків на накладну від 22.12.2021 (а.с. 25), згідно якої ОСОБА_1 здав на склад спеціальні технічні засоби: акумулятор, човен, електродвигун, палку з чохлом та побутові ваги. Так, на переконання суду, відсутність певних технічних засобів не звільняє позивача від обов`язку дотримуватись правил внутрішнього трудового розпорядку та прибувати вчасно за місцем роботи або за місцем проведення рибоохоронного рейду.

Крім того, як вбачається зі змісту позовних вимог та наявних у матеріалах справи документів, вищевказана обставина не перешкоджала позивачу бути присутнім на роботі та виконувати свої обов`язки протягом майже півроку, до 06.06.2022.

Також, хибним є судження позивача про відсутність у нього обов`язку виконувати завідомо протиправні накази начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області про проведення рибоохоронних рейдів, якими, як вважає позивач, змінено істотні умови праці, про що його належним чином не попереджали.

Так, накази начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 31.05.2022 № 42, від 15.06.2022 № 49 та від 30.06.2022 № 56 є чинними, ніким не скасовані, а отже підлягали виконанню позивачем.

Суд не погоджується із твердженням позивача про те, що цими наказами змінено істотні умови праці позивача, а саме розширено територію, на якій він повинен виконувати свої посадові обов`язки.

Так, в посадовій інструкції головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів "Рибоохоронний патруль" Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області, з якою позивач ознайомлений 13 грудня 2021 року (а.с. 40-41), метою посади вказано: «Реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання, відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності Сумського рибоохоронного патруля».

В Положенні про Управління Державного агентства меліорації та рибного, господарства у Сумській області (зі змінами) у редакції наказу Державного агентства рибного господарства України № 504 від 27 листопада 2019 року, передбачено, що «Повноваження Сумського рибоохоронного патруля поширюються на Сумську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством...».

Відповідно до наказу Державного агентства рибного господарства від 22 липня 2020 року №285 «Про затвердження районів діяльності територіальних органів Державного агентства рибного господарства України» (а.с. 42-44) районом діяльності Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області визначено внутрішні рибогосподарські водні об`єкти у межах адміністративної території Сумської області. 28 червня 2022 року цей наказ втратив чинність.

Наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства від 28 червня 2022 року №186 «Про затвердження районів діяльності територіальних органів Державного агентства меліорації та рибного господарства України» (а.с. 45-48) районом діяльності Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області визначена адміністративна територія Сумської області з розташованими на ній водними об`єктами.

Тобто, начальник Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області у спірний період у межах своїх повноважень міг видавати накази про проведення рибоохоронних рейдів як на території однієї із територіальних громад, одного або декількох районів, так і на території усієї Сумської області, а отже посилання позивача на те, що раніше за усною домовленістю його залучали до проведення рейдів лише на території Лебединської ОТГ, Охтирського, Тростянецького, Великописарівського районів, є недоречним та не свідчить про істотну зміну умов праці.

Суд першої інстанції правомірно не надав оцінку аргументам позивача щодо поважності причин його відсутності на роботі 30.05.2022, оскільки наказ Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 08.07.2022, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за прогул 30.05.2022, не є предметом оскарження у цій справі.

Колегія суддів звертає увагу на те , що апеляційна скарга не містить жодних доводів стосовно незгоди позивача з вище встановленими судом першої інстанції обставинами щодо відсутності позивача в зазначені періоди на роботі без поважних на то причин.

Апеляційна скарга містить доводи незгоди позивача з рішенням суду першої інстанції та з оскаржуваним наказом про звільнення лише з підстав того, що він має статус викривача, а тому не може бути звільнений з роботи.

Щодо цього колегія суддів зазначає наступне.

Згідно листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 04.07.2022 № 23-02/15359-22 позивач є викривачем з 30.12.2021.

Згідно Закону України «Про запобігання корупції» викривач - фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, повідомила про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, вчинених іншою особою, якщо така інформація стала їй відома у зв`язку з її трудовою, професійною, господарською, громадською, науковою діяльністю, проходженням нею служби чи навчання або її участю у передбачених законодавством процедурах, які є обов`язковими для початку такої діяльності, проходження служби чи навчання.

Статтею 53 цього Закону визначено, що викривачі, їх близькі особи перебувають під захистом держави.

Стаття 53-4 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що викривачу, його близьким особам не може бути відмовлено у прийнятті на роботу, їх не може бути звільнено чи примушено до звільнення, притягнуто до дисциплінарної відповідальності чи піддано з боку керівника або роботодавця іншим негативним заходам впливу (переведення, атестація, зміна умов праці, відмова у призначенні на вищу посаду, зменшення заробітної плати тощо) або загрозі таких заходів впливу у зв`язку з повідомленням про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону.

В свою чергу, з огляду на положення цієї статті для надання викривачу державних гарантій захисту, вказані дії, зокрема, і звільнення з роботи, повинні бути вчинені саме у зв`язку з повідомленням викривачем про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону.

Закон не містить положень щодо того, що викривач не може бути звільнений за інших обставин, зокрема, і у разі вчинення ним дисциплінарного проступку.

Верховний Суд у постанові від 15.08.2019 року у справі № 815/207/18 відмітив, що імунітет викривача не є абсолютним та має певні межі. В першу чергу, повинен бути наявним зв`язок між негативними заходами впливу або загрозою їх застосування та повідомленням викривачем про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою.

Наступною обставиною, що свідчить про наявність у викривача імунітету, є те, що ним повинно бути повідомлено про порушення саме Закону України «Про запобігання корупції», а не іншого закону і саме тих вимог, які ним визначені, у тому числі встановлені ним заборони і обмеження.

Ще одним обов`язковим елементом, за наявності якого особа отримує імунітет викривача, є застосування до нього, негативних заходів впливу, перелік яких не є вичерпним. Під негативним заходом впливу може розумітись також і позбавлення або обмеження певного права викривача в порівнянні з іншими працівниками. Наприклад, відмова йому в наданні відпустки в іншому місяці, ніж це передбачено графіком відпусток, в той час як іншим працівникам в такому праві відмовлено не було.

Про наявність зв`язку між негативними заходами впливу або загрозою їх застосування та повідомленням викривачем про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою може свідчити, зокрема, але не виключно такі обставини: певна послідовність подій (спочатку повідомлення особою про факти корупції, потім - застосування до викривача негативних наслідків, а не навпаки); наближеність в часі цих подій (застосування негативних наслідків до викривача відбулось незадовго після повідомлення ним про факти корупції); наявність різного роду погроз до викривача після повідомлення ним про факти корупції; відсутність в минулому (до моменту повідомлення) претензій до працівника, в тому числі й з боку осіб, про корупційні діяння яких ним повідомлено.

Перевірка наявності чи відсутності наведених обставин дасть змогу стверджувати про відсутність чи наявність причинного зв`язку між виданням спірного наказу із діяльністю позивача, як викривача.

В даному випадку позивачем не наведено переконливих доводів та не надано доказів того, що звільнення позивача у даному випадку безпосередньо пов`язано із повідомленням про можливі факти корупційного правопорушення.

Навпаки в ході розгляду справи судом встановлено, що оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби прийнято саме у зв`язку із встановленням фактів допущення дисциплінарного проступку.

При цьому, доводи позивача про те, що він піддавався іншим негативним заходам впливу, зокрема зміні умов праці, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, такі накази про проведення рибоохоронних рейдів як на території однієї із територіальних громад, одного або декількох районів, так і на території усієї Сумської області свідчать , що в склад рейдової групи включений не лише позивач , але й інші інспектори відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які виконували свої обов`язки на виконання вказаних наказів та саме вказані інспектори підписувати акти про відсутність ОСОБА_1 06.06.2022, 07.06.2022, 08.06.2022, 09.06.2022, 10.06.2022, 13.06.2022, 14.06.2022, 15.06.2022, 16.06.022, 17.06.2022, 20.06.2022, 21.06.2022, 22.06.2022, 23.06.2022, 24.06.2022, 27.06.2022, 28.06.2022, 29.06.2022, 30.06.2022, 01.07.2022, 04.07.2022, 05.07.2022 на роботі як в приміщенні Управління за адресою АДРЕСА_1 , так і не приймання ним участі у рибоохоронних рейдах у складі рибоохоронної групи.

Крім того , з листа Департаменту запобігання та виявлення корупції НАЗК України від 04.07.2022 № 23-02/15359-22 вбачається , що ОСОБА_1 звернувся 14.06.2022 із заявою про порушення його трудових прав як викривача, що полягає в направленні на роботу в іншу місцевість, а також у створені загрози для подальшого застосування до нього негативних заходів впливу у вигляді звільнення ,які він пов`язує з поданням повідомлень.

Однак, Департамент запобігання та виявлення корупції НАЗК України у вказаному листі зазначив , що неможливо встановити, в чому саме полягають застосовані до ОСОБА_1 заходи впливу та/або загроза застосування таких заходів, про яких посадових осіб та дисциплінарну комісію йде мова, а також якими рішеннями комісії порушені права заявника.

Вилучення у позивача спеціальних технічних засобів, про що він наголошує як про свідчення вибіркового ставлення до себе, відбулось ще до набуття ОСОБА_1 статусу викривача, та було наслідком відсторонення позивача від роботи у зв`язку з відсутністю у нього щеплення проти коронавірусної хвороби згідно наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 13.12.2021 № 55-ос (а.с. 49).

Доводи апелянта з посиланням на те , що суд відмовляючи у допитів свідків, фактично не встановив обставини справи, що мають значення , а саме , що окрім ОСОБА_1 , всі інші працівники є мешканцями м. Суми, яким не потрібно кожного дня долати значну відстань, щоб прибути до місця проведення рейду , також судом не перевірено, чи залучався раніше ОСОБА_1 до проведення рейдів на інших територіях до його скарги в НАЗК, колегія суддів вважає безпідставними та необґрунтованими , оскільки матеріалами справи підтверджено , що проведення рибоохоронних рейдів як на території однієї із територіальних громад, одного або декількох районів, так і на території усієї Сумської області віднесено до прямих посадових обов`язків позивача згідно посадової інструкції головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів "Рибоохоронний патруль" Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області , повноваження Сумського рибоохоронного патруля поширюються на Сумську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством відповідно до Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного, господарства у Сумській області (зі змінами) у редакції наказу Державного агентства рибного господарства України № 504 від 27 листопада 2019 року, а начальник Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області у межах своїх повноважень може видавати накази про проведення рибоохоронних рейдів як на території однієї із територіальних громад, одного або декількох районів, так і на території усієї Сумської області.

Проживання позивача на відстані від території проведення рибоохоронних рейдів не може бути поважною підставою для невиконання посадових обов`язків та не прибуття на роботу.

Враховуючи наведене, в даному випадку відсутня наявність причинного зв`язку між виданням спірного наказу із діяльністю позивача, як викривача, тобто відсутні підстави вважати, що позивач був звільнений саме у зв`язку із повідомленням ним про можливі факти вчинення корупційних діянь, а тому відсутні і підстави для застосування державного захисту, як викривача.

З огляду на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування спірного наказу.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

З огляду на викладене, колегія суддів за наслідком розгляду апеляційної скарги, дійшла висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Інші доводи та заперечення сторін на висновки колегія суддів не впливають.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню: 1) рішення, ухвали суду першої інстанції та постанови, ухвали суду апеляційної інстанції у справах, рішення у яких підлягають перегляду в апеляційному порядку Верховним Судом; 2) судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.02.2023 по справі № 480/5559/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош О.В. Присяжнюк