Справа № 380/13455/23
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

07 листопада 2023 рокусправа № 380/13455/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сподарик Н.І., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСОПТОРГ» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,-

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСОПТОРГ» (49094, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30-а; ) до Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Т., 1; ) із вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці (відокремленого підрозділу Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/000164/2 від 21.11.2022 і про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/000165/2 від 21.11.2022.

Ухвалою суду від 19.06.2023 позовну заяву залишено без руху, а позивачеві надано термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали десять днів з дня отримання копії ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої позивачу необхідно надати:

- докази сплати судового збору в сумі самостійно обчисленій (з урахуванням правових висновків даної ухвали);

- належним чином завірений переклад документів, долучених до позовної заяви, які складені іноземною мовою;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази у підтвердження викладеного у такому клопотанні з обґрунтуванням поважності причин пропуску звернення до суду.

29.06.2023 за вх. №48638 від представника позивача надійшло клопотання, в якому просив продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви.

03.07.2023 за вх.№49656 на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позивачем усунуто вказані недоліки, подано клопотання про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 06.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

24.07.2023 за вх.№56000 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

24.07.2023 за вх.№56106 від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 07.09.2023 вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче судове засідання.

02.10.2023 за вх.№19431ел від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

04.10.2023 за вх.№74986 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування поданого клопотання представник зазначив, що позивач, звертаючись 14.06.2023 через підсистему «Електронний суд» з позовом, в якому просить визнати протиправним і скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 21.11.2022, пропустив шестимісячний строк звернення до суду. Вказане позивачем не заперечується. Вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

17.10.2023 за вх.№20197ел від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

Ухвалою суду від 17.10.2023 у задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовлено. Причини пропуску строку звернення до суду визнано неповажними. Залишено без руху адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСОПТОРГ» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

25.10.2023 за вх.№81029 від представника позивача надійшла заява про продовження процесуального строку. Зазначив, що в наданий судом строк, а саме 5 днів, у позивача немає змоги вчасно надати суду всі необхідні документи, а саме заяву про усунення недоліків позовної заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду з новими причинами пропуску строку на звернення до суду із даним позовом та доказами поважності причин його пропуску.

Ухвалою суду від 26.10.2023 продовжено товариству з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСОПТОРГ» строк для усунення недоліків позовної заяви у справі №380/13455/23 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСОПТОРГ» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості, встановлений ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 17.10.2023, на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

06.11.2023 за вх.№84353 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Зазначив, що строк звернення до суду пропущено у зв`язку з великим об`ємом роботи адвоката, повітряними тривогами, вимкненням електроенергії. Вказав, що на відміну від Львівської області, Дніпропетровська область є прифронтовою зоною, кожного дня потрапляє під атаки ракетами, шахедами, дронами-камікадзе, що висвітлюється щоденно у засобах масової інформації. Зазначив також, що спостерігалося позапланове відключення електроенергії, у південних та східних областях електроенергії не було по 10-15 годин поспіль безперервно, непоодинокі були випадки, коли не було електроенергії більше доби. Зазначив, що при поданні позовної заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду. було надіслано усі документи та надані усі наявні та можливі докази для поновлення строку. Інших причин поновлення строку подання позовної заяви немає.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходив з такого.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

В абзаці першому частини другої статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ч.13 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Приписами частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суддя вказує на те, що значення процесуальних строків в адміністративному процесі полягає у тому, що вони стабілізують та впорядковують адміністративно-процесуальні правовідносини, дисциплінують всіх учасників адміністративного судочинства, включаючи суд.

Процесуальні строки є активними засобами впливу на поведінку учасників в адміністративному процесі тому, що гарантують їм можливість належним чином підготуватись та реалізувати необхідні процесуальні дії, й не дають можливості невиправдано затягувати процес.

Позивач звернувся до суду 13.06.2023 через підсистему «Електронний суд» з позовом, в якому просить визнати протиправними і скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/000164/2 від 21.11.2022 та №UA209000/2022/000165/2 від 21.11.2022, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Перш за все суд звертає увагу представника позивача, за на підставі оскаржуваних рішень, позивачем було подано нові митні декларації, яким присвоєно номер №23UA49U2 та №22UA00U0 та такі були оформлені Львівською митницею. З огляду на що, доводи представника позивача про те, що позивачу не було відомо про оскаржувані рішення не знайшли свого підтвердження.

Отже, строк звернення до суду із цим позовом визначений в абзаці першому частини другої статті 122 КАС України та становить шість місяців, який обчислюється з дня отримання позивачем рішень про коригування митної вартості товарів.

Суд зазначає, що сам факт введення в Україні воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення пропущеного строку звернення до суду без зазначення конкретних обставин та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на своєчасність звернення позивача до суду. Дніпропетровська область не відносяться до територій, що є тимчасово окупованими, територій, що знаходяться в оточенні (блокуванні) та/або територій, на яких ведуться активні бойові дії.

Суд погоджується з представником позивача про те, що оголошення повітряної тривоги є обставиною, яка об`єктивно не залежить від позивача і дійсно перешкоджає зверненню у цей час як до суду, так за отриманням правничої допомоги, разом з тим, позивачем не надано доказів об`єктивної неможливості в найкоротший термін звернутися за отриманням правової допомоги та забезпечити подання позовної заяви у визначений законом строк з огляду на оголошення повітряних тривог. Крім того, відключення електроенергії також не може вважатись перешкодою для вчасного звернення до суду, оскільки відключення електроенергії не мало постійного характеру.

У заяві про поновлення строку звернення до суду від 03.11.2023 (зареєстрована 06.11.2023 за вх.№84353) представник позивача вказує ті ж причини, які ухвалою від 19.06.2023 та ухвалою від 17.10.2023 суд визнав неповажними, як-то: правовий режим воєнного стану, повітряні тривоги, відсутність електроенергії.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Тож, суд зауважує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 02.11.2023 у справі № 160/20810/22.

Суд констатує, що дійсно, введений в країні воєнний стан суттєво ускладнило (подекуди унеможливило) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади (місцевого самоврядування), юридичних осіб. Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Суд зауважує, що ведення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.».

Суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску цього строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 27.03.2023 у справі № 160/14362/21, від 16.02.2023 у справі № 640/7964/21, від 18.01.2023 у справі № 160/21195/21.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Суд зауважує, що усім причинам, які представник позивача вказав як на підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду, було надано оцінку, як в ухвалі суду від 19.06.2023, так, і в ухвалі від 17.10.2023.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали позивачу звернутись до суду з позовною заяву у межах строку на звернення, скаржник не зазначає та не надає цьому доказів.

Отже, наведені позивачем обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду.

Отже, суд зазначає, що позивач не надав доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Відповідно до ч.13, 14 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Наслідки пропуску строку звернення визначені у статті 123 КАС України, зокрема, в частині третій вказаної статті передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою, четвертою статті 123 вказаного Кодексу.

У зв`язку з тим, що позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 123, 240, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Роз`яснити позивачу, що після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, він має право на повторне звернення до адміністративного суду, у загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки визначені ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку передбаченому ст.297 Кодексу адміністративного судочинства України та у строки, визначені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна