Справа № 360/1167/23
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 листопада 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1167/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Державної судової адміністрації України про розгляд справи в загальному позовному провадженні та клопотання про залучення третіх осіб до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області, Державної судової адміністрації України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області (далі відповідач 1), Державної судової адміністрації України (далі відповідач 2), в якому позивач з урахуванням уточненого позову просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної судової адміністрації України щодо не забезпечення Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області в повному обсязі бюджетними асигнуваннями для проведення видатків з виплати суддівської винагороди судді Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 за період з 18 липня 2022 року по 27 вересня 2023 року включно та допомоги на оздоровлення у 2022, 2023 роках, виходячи із встановленого на 01 січня 2022 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481,00 грн, на 01 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн;

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України забезпечити Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області бюджетними асигнуваннями для здійснення видатків з виплати суддівської винагороди судді Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 за період з 18 липня 2022 року по 27 вересня 2023 року включно та допомоги на оздоровлення у 2022, 2023 роках, виходячи із встановленого на 01 січня 2022 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481,00 грн, на 01 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн;

- визнати протиправними дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області щодо нарахування та виплати судді Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення за період з 18 липня 2022 року по 27 вересня 2023 року включно, обчислених виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді в розмірі 2102,00 грн;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області провести нарахування та виплату суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення судді Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 : за період з 18 липня 2022 року по 31 грудня 2022 року включно, виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого на 1 січня 2022 року складає 2481 гривню, з утриманням з цієї суми передбачених законом податків і обов`язкових платежів; за період з 01 січня 2023 року по 27 вересня 2023 року включно, виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого на 1 січня 2023 року складає 2684 гривень, з утриманням з цієї суми передбачених законом податків і обов`язкових платежів.

Ухвалою суду від 04.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 18.10.2023 прийнято до розгляду уточнену позовну заяву та замінено процесуальний статус Державної судової адміністрації України з третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача на співвідповідача у справі.

01.11.2023 від Державної судової адміністрації України надійшов відзив на позовну заяву, в якому, серед іншого, містяться клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів.

Клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження обґрунтовано тим, що позивачем у справі є особа, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, тому ця справа не може бути віднесена до справ незначної складності.

Також вказано, що позивачем у справі є суддя, справу розглядає суд (суддя) та предметом спору є стягнення бюджетних коштів, тобто виділення додаткових асигнувань, тому відповідно до пункту 6 частини третьої статті 257 КАС України справа становить значний суспільний інтерес, оскільки такий самий розмір прожиткового мінімуму встановлено і працівникам інших державних органів, для працівників податкових і митних органів, а також прокурорів.

Крім того, відповідач 2 вказав, що розгляд справи в спрощеному позовному провадженні позбавляє учасників справи конституційного права щодо оскарження судових рішень в порядку касаційного провадження.

Клопотання Державної судової адміністрації України про залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів обґрунтовано тим, що Міністерство фінансів України відповідає за складання Бюджетної декларації та проекту закону про Державний бюджет України, визначає основні організаційно-методичні засади бюджетного планування, що використовуються для розроблення Бюджетної декларації та проекту Державного бюджету України.

Також Міністерство фінансів України доводить до головних розпорядників коштів державного бюджету інструкції з підготовки бюджетних пропозицій та орієнтовні граничні показники видатків державного бюджету, а також подає Кабінету Міністрів України для розгляду проект закону про Державний бюджет України.

Під час формування бюджетного запиту головні розпорядники бюджетних коштів здійснюють обрахунки своїх потреб з суми, яку доведено Міністерством фінансів України до відома. У цій сумі вже закладено розмір прожиткового мінімуму на відповідний рік.

Розглянувши клопотання Державної судової адміністрації України про розгляд справи в загальному позовному провадженні, суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного); спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище, є для цілей цього Кодексу справами незначної складності.

Згідно з приміткою до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються, зокрема, судді.

Позивачем у даній справі є суддя Вишгородського районного суду Київської області.

Таким чином, беручи до уваги, що судді відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, зазначена справа не відноситься до малозначних.

Разом з тим, вказана обставина автоматично не наділяє цю справу ознаками справи, що має виняткову складність і вимагає її розгляду із застосуванням особливостей загального позовного провадження.

При цьому, ця справа не належить до категорії справ, які не можуть розглядатися за правилами спрощеного провадження.

Частинами 2, 3 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що крім малозначних справ у порядку спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, за винятком справ, які обов`язково мають бути розглянуті в порядку загального позовного провадження (визначених ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України).

Таким чином, дана справа може розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

Висновок про допустимість розгляду цієї категорії справ за правилами спрощеного позовного провадження узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постановах від 03.03.2021 у справі № 340/1916/20, від 22.07.2021 у справі № 460/6542/20, від 30.06.2022 у справі № 640/27145/20, від 28.02.2023 у справі № 480/7097/20.

Щодо посилань відповідача на те, що дана справа становить значний суспільний інтерес, суд зазначає, що та обставина, що позивачем є суддя, не свідчить про наявність у справі ознак її суспільної важливості.

Інших обставин, які б свідчили про наявність у справи ознак значного суспільного інтересу, судом не встановлено та відповідачем 2 не наводиться.

Стосовно посилання відповідача, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження позбавляє учасників справи права на оскарження судових рішень в порядку касаційного провадження, суд зазначає, що відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

З наведеного вбачається, що учасники справи не позбавлені можливості на оскарження судового рішення в порядку касаційного провадження за наявності передбачених пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України підстав.

Враховуючи зазначене, відповідачем не доведено достатність підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, суд дійшов висновку про можливість розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін, відтак у клопотанні Державної судової адміністрації України слід відмовити.

Розглянувши клопотання відповідача 2 про залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Отже, суд може залучити третю особу, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору до участі у справі виключно у випадку якщо встановить, що судове рішення може вплинути на права, інтереси та обов`язки такої особи.

Під час вивчення матеріалів справи, судом таких обставин не встановлено, відповідачем 2 в свою чергу також не наведено належних обґрунтувань зворотнього.

Суд зазначає, що згідно з пунктами 1-3 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 № 141/0/15-19 (далі Положення) Державна судова адміністрація України (ДСА України) є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

ДСА України здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади з метою створення належних умов функціонування судів і діяльності суддів.

Організаційне забезпечення становлять заходи матеріально-технічного, кадрового, інформаційного, організаційно-технічного характеру, ведення судової статистики, діловодства та архіву суду.

Територіальними органами ДСА України є територіальні управління Державної судової адміністрації України (далі - територіальні управління). Рішення про утворення, реорганізацію та ліквідацію територіальних управлінь, визначення їх кількості приймається ДСА України за погодженням з Вищою радою правосуддя.

Підпунктом 1 пункту 5 Положення визначено, що основним завданням ДСА України є організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

Отже, саме відповідачі здійснюють організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади, а тому предмет розгляду цієї справи стосується виключно перевірки правомірності дій відповідачів та жодним чином не стосується прав, інтересів та/або обов`язків інших осіб, зокрема, Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Крім того, доводи клопотання про залучення вказаних осіб до участі у справі, фактично зводяться до необхідності перевірки судом законності дій/бездіяльності цих осіб при здійсненні ними владних управлінських функцій, що не є предметом розгляду цієї справи та не може бути підставою для залучення таких суб`єктів владних повноважень до участі у справі в якості третіх осіб.

Отже, у задоволенні клопотання відповідача 2 про залучення третіх осіб до участі у справі також слід відмовити.

Керуючись статтями 4, 12, 49, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотань Державної судової адміністрації України про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Качанок