Справа № 420/1117/23
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2023-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/1117/23

Головуючий в І інстанції: Свида Л.І.

Дата та місце ухвалення рішення: 07.09.2023 р. м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Шеметенко Л.П.

судді Градовського Ю.М.

судді Турецької І.О.

за участю секретаря Худика С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Інтегровані логістичні системи» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року по справі за адміністративним позовом Дочірнього підприємства «Інтегровані логістичні системи» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання нечинними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року Дочірнє підприємство «Інтегровані логістичні системи» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій просить: визнати нечинними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 29.09.2021 року №№ 708, , , .

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25 січня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання на 16 лютого 2023 року о 11:00 годині.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 07.03.2023 року на 10 год. 00 хв.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 04.04.2023 року на 10 год. 00 хв.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 24.04.2023 року на 11 год. 00 хв.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 18.05.2023 року на 14 год. 15 хв.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2023 року клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі задоволено, зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 420/21182/21.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, поновлено провадження у справі, зокрема, долучено до матеріалів справи додаткові пояснення представника позивача, відкладено розгляд справи на 07.09.2023 року на 11 год. 00 хв.

05.09.2023 року представником позивача подана заява про доповнення позову новими підставами. У вказаній заяві представник позивача посилається на те, що податковий орган протиправно провів документальну планову виїзну перевірку позивача в період дії мораторію, що був встановлений п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України. Представник позивача просить прийняти цю заяву про доповнення позову новими підставами та долучити її до матеріалів справи, визнати нечинними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 708 від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року заяву представника позивача про доповнення позову повернуто представнику позивача.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, наголошуючи на порушенні судом першої інстанції норм процесуального права, а також неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для вирішення спірного питання.

Представником відповідача поданий відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.

Вислухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Статтею 159 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Згідно ч.ч. 1, 2, п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За змістом ч. 1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 8 ст. 47 КАС України).

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

05.09.2023 року представником позивача подана заява про доповнення позову новими підставами. У вказаній заяві представник позивача посилається на те, що податковий орган протиправно провів документальну планову виїзну перевірку позивача в період дії мораторію, що був встановлений п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України. Представник позивача просить прийняти цю заяву про доповнення позову новими підставами та долучити її до матеріалів справи, визнати нечинними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 708 від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року заяву представника позивача про доповнення позову повернуто представнику позивача.

Повертаючи представнику позивача заяву про доповнення позову новими підставами, суд першої інстанції виходив з того, що 07.03.2023 року судом закрито підготовче провадження у цій справі та призначено розгляд справи по суті на 04.04.2023 року, заяву про доповнення позову в порядку ст. 47 КАС України подано 05.09.2023 року, тобто, після закінчення підготовчого засідання.

Отже, суд першої інстанції дійшов висновку, що заява про доповнення позову подана поза межами строку, встановленого КАС України для подання таких заяв.

Зважаючи на вищевикладене, на підставі ч. 2 ст. 167 КАС України, суд першої інстанції дійшов висновку, що заяву про доповнення позову необхідно повернути позивачу без розгляду.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини, що мають значення для вирішення спірного питання, з огляду на викладене.

Так, колегія суддів зазначає, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Підстава позову - це фактичні та юридичні обставини публічно-правового спору, які обґрунтовують можливість подання такого позову, це факти, які відповідно до норм матеріального права вказують на наявність (відсутність) між позивачем та відповідачем спірних правовідносин, а предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, стосовно яких він просить ухвалити судове рішення.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Водночас, не є зміною підстав позову викладення одних і тих же обставин, але в іншій стилістичній формі або із зазначенням обставин, які були відомі заявникові під час подання ним первісної заяви, але були названі ним інакше.

Крім цього, не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права або наведення іншого праворозуміння таких норм.

З огляду на викладене, суд першої інстанції мав визначити, чи внаслідок подання розглядаємої заяви позивачем фактично змінюються підстави позову, що може бути здійснено лише до закінчення підготовчого засідання у справі.

Однак, таких висновків ухвала суду першої інстанції не містить, що свідчить про те, що ухвала суду першої інстанції про повернення заяви про доповнення позову постановлена передчасно.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у заяві від 05.09.2023 року, яка повернуто судом першої інстанції без розгляду, представник позивача посилається на те, що податковий орган протиправно провів документальну планову виїзну перевірку позивача, за наслідками якої прийняті оскаржувані у даній справі податкові повідомлення-рішення, в період дії мораторію, що був встановлений п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

В свою чергу, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, зокрема, долучено до матеріалів справи додаткові пояснення представника позивача від 18.05.2023 року, у яких представник позивача також посилався на порушення відповідачем, встановленого п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, мораторію на проведення документальної планової виїзної перевірки позивача, за наслідками якої прийняті оскаржувані у даній справі податкові повідомлення-рішення.

Таким чином, подана заява про доповнення позову має бути оцінена судом першої інстанції з урахуванням предмету та підстав позову, які вже розглядаються судом, в тому числі, враховуючи доводи сторін, які наведені у поданих ними поясненнях, які суд прийняв до розгляду.

Окрім викладеного, колегія суддів підкреслює, що завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно, у випадку звернення зацікавленої особи з позовом до суду, адміністративний суд повинен надати правову оцінку діям суб`єкта владних повноважень при прийнятті того чи іншого рішення та перевірити його відповідність критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які закріплені у статті 2 КАС України.

Таким чином, у будь - якому випадку, першочерговим критерієм, за яким оцінюються акти контролюючого органу, є порушення адміністративних процедур, покликаних забезпечувати платникам податків реалізацію й захист їх прав.

Тобто, обставини щодо дотримання контролюючим органом процедури призначення та проведення перевірки підлягають першочерговому дослідженню та встановленню.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що надання судом оцінки всім важливим аргументам, що були передумовою прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного індивідуального акта, який є предметом судового контролю, є визначеною процесуальним законом гарантією справедливого судового розгляду, одним із елементів якого є мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Обов`язок суду встановити дійсні обставини справи при розгляді адміністративного позову безвідносно до позиції сторін випливає з офіційного з`ясування всіх обставин справи як принципу адміністративного судочинства, закріпленого нормами статті 2 та частини четвертої статті 9 КАС України, відповідно до змісту якого суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Аналогічні висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27 січня 2022 року у справі № 520/845/2020 та від 04 травня 2022 року у справі № 120/6683/20-а.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апелянта щодо неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для вирішення спірного питання, знайшли своє підтвердження.

Разом з цим, колегія суддів вважає також за необхідне звернути увагу суду першої інстанції на те, що у поданій заяві про доповнення позову представник позивача просить прийняти цю заяву та долучити її до матеріалів справи, визнати нечинними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 708 від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року, № від 29.09.2023 року.

Однак, спірними у даній справі є податкові повідомлення-рішення, які прийняті у 2021 році.

Колегія суддів зазначає, що сукупний зміст заяви позивача дає підстави для висновку. що посилання позивача на ППР, прийняті у 2023 році, є описками.

Водночас, наведені обставини також підлягають оцінці судом першої інстанції при вирішенні питання щодо можливості прийняття поданої заяви до розгляду.

Що стосується доводів апелянта, які обґрунтовані тим, що фактично у спірних правовідносин не було закрито підготовче провадження у справі, оскільки судом першої інстанції не поставлено ухвали з цього питання, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 173, ч. 1 ст. 179, п. 3 ч. 2 ст. 183 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.

Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В свою чергу, згідно ч. 5 ст. 243 КАС України окремим документом викладаються ухвали з питань: 1) залишення позовної заяви без руху; 2) повернення позовної заяви; 3) відкриття провадження в адміністративній справі; 4) об`єднання справ та роз`єднання позовних вимог; 5) забезпечення доказів; 6) визначення розміру судових витрат; 7) продовження та поновлення процесуальних строків; 8) передачі адміністративної справи до іншого адміністративного суду; 9) забезпечення позову; 10) призначення експертизи; 11) виправлення описок і очевидних арифметичних помилок; 12) відмови в ухваленні додаткового судового рішення; 13) роз`яснення судового рішення; 14) зупинення провадження у справі; 15) закриття провадження у справі; 16) залишення позовної заяви без розгляду.

Окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.

Враховуючи викладене, ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не визначена, як така, що підлягає обов`язковому викладенню окремим документом, однак, з огляду на положення наведеного абз. 2 ч. 5 ст. 243 КАС України, така ухвала може викладатись окремим документом.

Разом з цим, колегія суддів враховує, що у відповідності до ч. 7 ст. 243 КАС України ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 04.04.2023 року на 10 год. 00 хв.

В цьому судовому засіданні був присутній представник позивача.

Крім того, судом першої інстанції неодноразово відкладався розгляд справи по суті за клопотанням представника позивача, суд першої інстанції зупиняв та поновлював провадження у справі, учасниками справи подавалась додаткові пояснення тощо.

Окрім цього, представником позивача подавалась заява про повернення до стадії підготовчого провадження, яка була відхилена судом першої інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що підстав вважати, що справа перебуває на стадії підготовчого провадження, оскільки, як зазначає апелянт, судом першої інстанції постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті без видалення до нарадчої кімнати, - відсутні, а наведені доводи апелянта підлягають відхиленню, як такі, що не є підставою у цій частині для скасування ухвали суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладене у сукупності, враховуючи межі розгляду судом апеляційної інстанції та його повноваження щодо перегляду ухвал суду першої інстанції, які перешкоджають подальшому провадженню у справі, подана апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції та вирішення в установленому відповідними положеннями КАС України питання про прийняття до розгляду заяви про доповнення позову новими підставами.

Керуючись ст.ст.241, 243, 250, 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Інтегровані логістичні системи» задовольнити частково.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року скасувати.

Справу за позовом Дочірнього підприємства «Інтегровані логістичні системи» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень направити до суду першої інстанції для продовження розгляду та вирішення в установленому відповідними положеннями КАС України питання про прийняття до розгляду заяви про доповнення позову новими підставами.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 09.11.2023 р.

Суддя-доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Ю.М. Градовський

Суддя: І.О. Турецька