Справа № 380/10236/22
Суддя: Улицький Василь Зіновійович
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 рокуЛьвівСправа № 380/10236/22 пров. № А/857/12417/23

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді: Улицького В.З.

суддів: Кузьмича С.М., Запотічного І.І.

при секретарі судового засідання: Гранат В.В.

за участі позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Торончин О.Д.

представника відповідача: Хрущ Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 року (рішення ухвалене у м. Львові судом у складі головуючого судді Чаплик І.Д.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції, про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2022 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції від 08.07.2022 № 396 Про застосування до працівників управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень, в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення в вигляді звільнення зі служби в поліції, визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції від 15.07.2022 № 914 о/с По особовому складу /по управлінню патрульної поліції у Львівській області/ про звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції, поновлення з 16.07.2022 позивача на посаді інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції, стягнувши з відповідача грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Позивач позовні вимоги мотивував тим, що проходила службу у Департаменті патрульної поліції. 08.07.2022 відповідачем було прийнято закон про застосування до неї дисциплінарного стягнення, який був доведений до її відома 11.07.2022. 15.07.2022 відповідачем було прийнято наказ, яким позивача було звільнено із служби в поліції. Позивач вважає вказаний наказ незаконним і необґрунтованим, оскільки службове розслідування було проведене із численними порушеннями, комісія для його здійснення була утворена не у повноважному складі, а застосування такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення з посади, не було пропорційним. Для відновлення свого порушеного права звернулась до суду із позовом. Просила позов задоволити.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 року адміністративний позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив Департамент патрульної поліції. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволені адміністративного позову відмовити.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.

Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 була прийнята на службу до Національної поліції наказом ДПП №506 о/с від 28.11.2017.

Наказом начальника Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції №100 від 04.06.2022 у зв`язку із надходженням доповідної записки старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції капітана поліції Мар`яни Копистко (вих. №7185вн/41/12/02-2022), у якій вказується про порушення в діях окремих працівників УПП у Львівській області ДПП, що мають ознаки дисциплінарних проступків 27.03.2022, а також з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин, що стали підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000173 від 22.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 365 Кримінального кодексу України, скоєного окремими працівниками УПП у Львівській області ДПП відносно ОСОБА_2 було призначено службове розслідування. Для його проведення утворено дисциплінарну комісію у складі:

голова комісії капітан поліції ОСОБА_3 , заступник начальника управління начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Львівській області ДПП;

члени комісії:

майор поліції ОСОБА_4 , заступник начальника відділу моніторингу оперативних розробок Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки;

старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Львівській області ДПП.

Причиною порушення службового розслідування стало можливе вчинення окремими працівниками патрульної поліції дій, що мають ознаки дисциплінарних проступків 27.03.2022 під час здійснення затримання громадянина ОСОБА_2 .

Наказом начальника Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції №80 від 17.06.2022 термін службового розслідування було продовжено на 15 календарних днів.

Дисциплінарною комісією 27.06.2022 було складено висновок за результатами службового розслідування, у якому вказано наступне:

«28.04.2022 на адресу УПП у Львівській області ДПП за реєстраційним індексом Ч-902 надійшло звернення ОСОБА_6 , у якому останній зазначив, що близько 20:30 27.03.2022 він, будучи водієм транспортного засобу «Peugeot 3008», виїжджаючи з прибудинкової території по АДРЕСА_1 , здійснив наїзд на два припарковані автомобілі, внаслідок чого у транспортних засобів спрацювала сигналізація. Згодом у двір будинку вийшли власники даних автомобілів та жителі будинку. У подальшому між присутніми відбувся конфлікт.

Згідно заяви скаржника, приблизно через 15 хвилин на місце події прибув перший наряд працівників поліції, які, не розібравшись у ситуації, що склалась, не даючи йому змоги вийти із автомобіля, витягнули заявника із транспортного засобу та поклали його на землю, застосувавши спеціальний засіб обмеження рухомості кайданки. Поліцейський жіночої статі нанесла йому удар по обличчю, незважаючи на те, що він лежав на землі з одягненими кайданками. Згодом окремі працівники поліції нанесли йому удари по голові та корпусу. У подальшому скаржника посадили в службовий автомобіль, де були четверо поліцейських, троє з яких (окрім водія), прямуючи до медичного закладу, нанесли йому тілесні ушкодження. У подальшому на ім`я заступника начальника управління начальника ВМАЗ УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_7 надійшла доповідна записка старшого інспектора ВМАЗ УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 (вих. №7185вн/41/12/02-2021), у якій вона вказує, що нею розглянуто звернення за реєстраційним індексом Ч-902 від 28.04.2022 з приводу можливих неправомірних дій працівників УПП у Львівській області ДПП.

За результатами проведеної перевірки капітаном поліції ОСОБА_9 в діях окремих працівників УПП у Львівській області ДПП установлено порушення, що мають ознаки дисциплінарних проступків.

02.06.2022 на адресу УПП у Львівській області ДПП за вхідним №2417 з Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшов лист №436/67/01-2022 від 28.05.2022, у якому повідомляється про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до яких 27.03.2022 у м. Львові працівники патрульної поліції перевищили надані їм повноваження та вчиняли відносно останнього насильство. Відтак, першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Львові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000173 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 365 Кримінального кодексу України».

В ході проведення службового розслідування позивач була опитана комісією. В письмових поясненнях позивач зазначила, що 27.03.2022 спільно з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_10 заступила на нічне чергування в складі наряду поліції. Близько 20:50 у робочій групі «Шевченківська група» мобільному додатку «Telegram» отримали повідомлення «ДТП без травмованих», що відбулось за адресою: м. Львів, вул. Плугова, 6 А. Зі змісту повідомлення поліцейськими встановлено, що автомобіль «Peugeot» фрагмент номерного знаку, здійснивши наїзд на автомобіль «Hyundai», покинув місце події. Дане завдання скеровано до опрацювання працівникам наряду поліції. Лейтенант поліції ОСОБА_11 у наданому поясненні зазначила, що ними було прийнято рішення прослідувати на місце події з метою виявлення вищевказаного транспортного засобу та його водія. Слідуючи за адресою, зазначеною у зверненні, у робочій групі «Шевченківська група» мобільного додатку «Telegram» повторно отримали повідомлення, в якому заявник вказав, що виявив вищевказаний автомобіль та повідомив усі символи номерного знаку, додатково зазначивши, що водій даного транспортного засобу перебуває у стані сп`яніння та під час ДТП пошкодив ще один автомобіль. Під`їхавши на місце події, до працівників наряду поліції підійшов невідомий та попросив про допомогу, оскільки водій зупиненого транспортного засобу намагався покинути місце події. У подальшому поліцейські підійшли до автомобіля, що зупинили невідомі особи, у якому знаходився громадянин. Останній мав намір покинути місце події, кричав, поводився агресивно. Працівники наряду поліції роз`яснили, що вони є поліцейськими та хочуть установити всі обставини події, на що останній не реагував, поводив себе агресивно, продовжував конфліктувати з особами, які не дозволяли йому продовжити рух. Надалі, як зазначила лейтенант поліції ОСОБА_11 , повідомлено, що у разі неприпинення таких дій до нього буде застосовано фізичну силу та спеціальний засіб кайданки. Оскільки останній не реагував на зауваження поліцейських, поведінка його не відповідала дійсності, особа чинила активний опір, з метою попередження завдання шкоди собі та оточуючим, працівниками поліції з допомогою сторонніх осіб застосовано спеціальний засіб кайданки.

Згідно пояснення лейтенанта поліції ОСОБА_12 , у подальшому вона повернулась до службового автомобіля та взяла портативний відеореєстратор, який закріпила на форменому одязі та розпочала відеофіксацію події. У цей час за вищевказаною адресою прибули працівники наряду поліції, які надалі здійснювали оформлення адміністративних матеріалів, відповідальність за що передбачено статтею 124 КУпАП. Також опитувана пояснила, що працівниками наряду поліції було виявлено невідому особу, яка здійснювала відеофіксацію даної події. Так як на території Україні на час даної події було введено воєнний стан, тому згідно статті 8 Конституції України вона тимчасово обмежила відео-зйомку або фотофіксацію даної події. У подальшому лейтенант поліції ОСОБА_11 зазначила, що спільно з лейтенантом поліції ОСОБА_13 та скаржником прослідувала до службового автомобіля. Перебуваючи біля службового автомобіля між опитуваною та затриманим відбувся словесний конфлікт, внаслідок якого останній завдав їй удару в область живота. Для припинення протиправних дій останнього лейтенант поліції ОСОБА_14 застосував до затриманого фізичну силу та перевів його у положення лежачи. ОСОБА_11 зазначила, що від отриманого удару відчула різкий біль, запаморочення голови, ускладнене дихання, не розуміла, що відбувалось навколо, не могла оцінити дану ситуацію.

За результатами службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів та їх оцінкою дисциплінарною комісією в діях, які проявилися у застосуванні фізичної сили та перевищенні влади або службових повноважень, умисному вчиненні старшим лейтенантом поліції ОСОБА_10 , лейтенантом поліції ОСОБА_13 та лейтенантом поліції ОСОБА_15 дій, які явно виходять за межі наданих їм прав чи повноважень, якщо вони супроводжуються насильством або погрозою застосування насильства, та болісними і такими, що ображають особисту гідність та наявність таких, то такі обставин можливо дослідити, провівши ряд слідчих (розшукових) дій, що відносяться до компетенції органів досудового розслідування.

Комісія зауважила, що лейтенантом поліції ОСОБА_15 допущено неодноразове порушення службової дисципліни, що було встановлено за результатами раніше проведених службових розслідувань, зокрема:

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу управління патрульної поліції (далі -УШІ) «Про призначення та проведення службового розслідування» від 21.02.2020 № 27 встановлено, що лейтенанту поліції ОСОБА_12 , за неналежне реагування на отримане повідомлення про домашнє насильство, попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни;

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу УШІ «Про призначення та проведення службового розслідування» від 06.04.2020 № 55 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_11 , неналежним чином здійснила реагування на повідомлення громадянина на номер « 102». Наказом УШІ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 18.05.2020 №37 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_12 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження;

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу УШІ «Про призначення та проведення службового розслідування» від 28.10.2021 №291 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_11 допустила безвідповідальне ставлення до виконання службових обов`язків, що виразилося у неналежному виконанні вимог нормативно- правових актів під час виконання службових обов`язків. Наказом УПП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 04.01.2022 № 1 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_12 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани;

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 17.11.2021 №316 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_11 , допустила дисциплінарний проступок, що виразився у неналежному виконанні вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026 та порушенні правил етичної поведінки. Наказом УПП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 07.02.2022 № 18 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_12 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани;

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 16.05.2022 №84 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_11 , допустила дисциплінарний проступок, що виразився у неналежному виконанні вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, та прийнято рішення обмежитися раніше накладеним дисциплінарним стягненням.

-за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 17.05.2022 № 88 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_11 під час виконання службових обов`язків допустила безвідповідальне ставлення до виконання службових обов`язків, що виразилося у неналежному виконанні вимог нормативно- правових актів під час виконання службових обов`язків. Наказом Департаменту патрульної поліції «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 09.06.2022 №34 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_16 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність.

Дисциплінарна комісія вважає за необхідне зауважити, що дисциплінарне стягнення застосовується з метою безумовного дотримання службової дисципліни, для запобігання вчинення нових дисциплінарних проступків, тобто носить характер офіційного осуду вчиненого проступку і подальшого застереження від його повторення. За своєю сутністю дисциплінарне стягнення переслідує інформаційну мету та вказує, що поведінка працівника поліції є недопустимою та негативно впливає на імідж Національної поліції, а також попереджує про те, що у разі вчинення проступків у подальшому, поліцейський буде підданий більш суворому покаранню.

З метою виховного впливу до лейтенанта поліції ОСОБА_12 неодноразово застосовувались дисциплінарні стягнення, що мали на меті сформувати у останньої високі професійні та морально-етичні якості, які б сприяли відповідальному відношенню до виконання завдань за призначенням, безумовному дотриманні нею службової дисципліни. Однак такі не дали позитивних результатів.

Відтак, дисциплінарна комісія об`єктивно вважає, що лейтенант поліції ОСОБА_11 грубо, усвідомлено й систематично порушує службову дисципліну та неналежним чином ставиться до виконання основних обов`язків поліцейського.

За результатами службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів та їх оцінкою дисциплінарною комісією установлено, що 27.03.2022 інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УШІ у Львівській області ДІШ старший лейтенант поліції ОСОБА_17 , інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УШІ у Львівській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_11 та інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДШ1 лейтенант поліції ОСОБА_14 допустили грубе порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному виконанні обов`язків поліцейського.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_17 та лейтенант поліції ОСОБА_11 під час спілкування не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, поводились не стримано, упереджено, неввічливо, недоброзичливо, неодноразово порушували норми ділового мовлення, допустили використання ненормативної лексики під час безпосереднього виконання службових обов`язків, що в свою чергу не викликає поваги до поліцейських, готовності до комунікації та співпраці.

За результатами службового розслідування прийнято рішення, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частин першої-третьої статті 7, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців другого, третього, восьмого, дев`ятого, одинадцятого пункту 1 розділу П, пункту 5 розділу ІІІ, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1, 7, 10, 11, 13 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 № 1705, пунктів 4, 5 розділу II, підпункту 2, 3 пункту 1, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції №396 від 08.07.2022 «Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень» було вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частин першої-третьої статті 7, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців другого, третього, восьмого, дев`ятого, одинадцятого пункту 1 розділу П, пункту 5 розділу ІІІ, пунктів 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1, 7, 10, 11, 13 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 № 1705, пунктів 4, 5 розділу II, підпункту 2, 3 пункту 1, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ. України від 18.12.2018 № 1026, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Даний наказ доведено до відома позивача 11.07.2022.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції №914 о/с від 15.07.2022 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 15 липня 2022 року, з виплатою грошової компенсації за 15 діб невикористаної частини чергової оплачуваної відпустки за фактично відпрацьований час у календарному році, установивши премію за липень 2022 року в розмірі 105,089 відсотків.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Частиною 1 ст.1 Закону № 580-VIII визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ст.3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст.17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1 ст. 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень (п.п.1); виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (п.п.2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (п.п.3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (п.п.8); регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі (п.п.11).

Згідно ч.ч.1,2 ст.19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут НП України).

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту НП України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.2 ст.1 вказаного Статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до п.п.1, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту НП України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону України № 580-VIII, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України. Підпункти 9, 11 та 13 ч.3 ст.1 Статуту зобов`язують поліцейських підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.11 Дисциплінарного статуту НП України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частиною 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту НП України врегульовано, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту НП України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Аналіз вказаних норм законодавства дає підстави суду дійти висновку, що для застосування до поліцейського будь якого виду дисциплінарного стягнення необхідно встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку, що призвело до порушення ним службової дисципліни.

Відтак, дисциплінарний проступок полягає у конкретних діях чи бездіяльності, які вчинені поліцейським протиправно та умисно, або у разі невиконання поліцейським конкретних службових обов`язків.

Для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, факт вчинення ним дисциплінарного проступку повинен бути встановлений у передбаченому законодавством порядку.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту НП України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту НП України службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до ч. 1, 2, 7 ст.15 Дисциплінарного статуту НП України, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1-2, 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту НП України, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з ч. 1-2 ст. 18 Дисциплінарного статуту НП України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Згідно з ч. 1-2 ст. 21 Дисциплінарного статуту НП України, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту НП України, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено розділом V Дисциплінарного статуту НП України.

Статтею 26 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту НП України, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пункт 4 розділу 5 Порядку №893 встановлює, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження визначається Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Положення №893).

Відповідно до п.п. 2-5 Загальних положень Положення №893, дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування. Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський. Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, у якому призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їхніх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції або відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування. Залучення поліцейських та працівників інших органів (підрозділів) поліції до складу дисциплінарної комісії здійснюється на підставі письмового запиту уповноваженого керівника, який прийняв рішення про проведення службового розслідування, та за наявності письмової згоди керівника органу (підрозділу) поліції, в якому вони проходять службу (працюють).

Згідно з п. 3 Розділу ІІ Положення №893, за листом керівника Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України чи його заступника, а також керівника територіального (відокремленого) підрозділу цього органу до складу дисциплінарної комісії може(уть) бути включений(і) представник(и) підрозділу внутрішньої безпеки.

Згідно з п. 5 Розділу ІІ Положення №893, для проведення службових розслідувань щодо реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєне поліцейським кримінальне правопорушення, повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, скоєння діяння, що містить ознаки дисциплінарного проступку та призвело до загибелі або травмування (поранення) поліцейського під час здійснення службових повноважень, самогубства або спроби самогубства поліцейського, порушення поліцейським вимог законодавства у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, що призвело до скоєння дорожньо-транспортної пригоди, унаслідок якої загинув(ли) чи отримав(ли) тілесні ушкодження поліцейський(і) чи інші особи, а також за повідомленнями про порушення порядку і правил застосування поліцейським поліцейських заходів примусу, що призвело до загибелі або поранення поліцейського чи загибелі іншої особи, до складу дисциплінарних комісій включаються працівники уповноваженого підрозділу з моніторингу якості проведення службових розслідувань, а де такі підрозділи відсутні - підрозділи моніторингу або внутрішніх розслідувань Національної поліції України.

Позивач зазначив, що розслідування щодо неї було проведене не повноважним складом дисциплінарної комісії, оскільки включення до неї майора поліції, заступника начальника відділу оперативних розробок Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки Назарія Розлуцького та старшого лейтенанта поліції, т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Львівській області ДПП відбулось із порушенням закону.

Включення представника підрозділу внутрішньої безпеки Національної поліції України може здійснюватися лише на підставі листа керівника Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України чи його заступника, а також керівника територіального (відокремленого) підрозділу цього органу та за наявності відповідних підстав.

Відповідач зазначає, що майора ОСОБА_18 було включено до складу комісії на підставі листа начальника Львівського управління ДВБ НП України від 28.04.2022 №Ч-902. Проте, у матеріалах справи вказаний лист відсутній. Відповідачем також не зазначено наявність в спірному випадку передбачених вищевказаною нормою підстав для включення таких осіб до складу Дисциплінарної комісії.

Вказаний факт створює обґрунтовані сумніви у дотриманні процедури включення майора поліції, заступника начальника відділу оперативних розробок Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки Назарія Розлуцького до дисциплінарної комісії.

Як вважає позивач, що у її діях немає складу дисциплінарного проступку, оскільки нею під час затримання гр. ОСОБА_2 були вчинені дії, спрямовані на припинення протиправної поведінки вказаної особи. Крім того, позивач зазначає, що під час затримання гр. ОСОБА_2 чинив опір поліцейським, а також завдав їй удару у живіт. Крім того, позивач виправдовує цими ж обставинами порушення нею норм ділового мовлення під час затримання гр. ОСОБА_2 .

Пункт 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НП України зобов`язує поліцейського, зокрема, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських, які є спрямованими на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей, є Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 (далі Правила №1179). Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Пункт 1 Розділу ІІ Правил №1179 передбачає, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики тощо.

Апеляційним судом встановлено, що 28.03.2022 о 00:46 позивач звернулась із рапортом щодо вчинення гр. ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконання ним службових обов`язків. Проте, доказів притягнення гр. ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вказаною статтею до суду не подано. Водночас, відеореєстратором зафіксовано факт вживання позивачем ненормативної лексики під час затримання громадянина ОСОБА_2 , демонстрації до нього упередженого ставлення. Також відеореєстратором зафіксовані факти непропорційного застосування сили іншими співробітниками патрульної поліції, під час затримання громадянина ОСОБА_2 , в той час як позивач не вчинила жодних дій, спрямованих на припинення таких дій і не повідомила свого безпосереднього керівника про це.

Позивача також було притягнуто до відповідальності за порушення Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. Позивач на своє виправдання заявила, що використання відеореєстратора є правом а не обов`язком поліції.

Згідно п.9 ч.1 ст.31 Закону №580-VIII, поліція може застосовувати такі превентивні заходи, як застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, доступ до відеозаписів працівників поліції та інших осіб, порядок зберігання, видачу та приймання технічних приладів і технічних засобів, а також зберігання, видалення та використання інформації, отриманої з цих приладів регулює Інструкція із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026 (далі Інструкція №1026).

Відповідно до п.п. 4-5 розділу ІІ Інструкції №1026, під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення. Включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Згідно з підпунктами 2 і 3 пункту 1 розділу VII Інструкції №1026, забороняється примусове виключення відеореєстраторів, у тому числі на вимогу сторонніх осіб; перешкоджання здійсненню фото- і кінозйомки, відеозапису.

Таким чином, при використанні технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису поліцейські зобов`язані дотримуватися вимог порядку їхнього використання. Проаналізувавши записи з відеореєстратора, суд приходить до висновку, що позивач під час виконання своїх обов`язків, неодноразово вмикала та вимикала відеореєстратор. Доказів поважності причин його вимкнення суду не надано. Таким чином, позивач порушила вимоги Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Відтак, апеляційний суд вважає, що позивача було правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Однак, стосовно правомірності застосування до позивача такого виду стягнення як звільнення із служби в поліції колегія суддів зазначає наступне.

За правилами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частиною 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Таким чином, усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського повинні бути викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

Згідно статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених розділом V Статуту.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Поняття службова дисципліна містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Відтак, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція відображена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі №2140/1341/18, від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а.

Апеляційний суд звертає увагу, що гр. ОСОБА_2 було затримано при вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та в подальшому постановою Шевченківського районного суду м. Львова від 27 квітня 2022 року у справі № 466/1948/22 на нього було накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 (сімнадцять тисяч гривень 00 коп.) та позбавлення права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

В матеріалах справи також наявна заява гр. ОСОБА_2 про досягнення примирення із позивачем від 15.06.2022.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що застосування такого виду стягнення як звільнення зі служби в поліції було непропорційним з огляду на обставини справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

З наведеного вбачається, що доводи апеляційної скарги являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23.06.2023 року у справі №380/10236/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. З. Улицький
судді С. М. Кузьмич
І. І. Запотічний
Повне судове рішення складено 08.11.2023