Справа № 320/9644/23
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/9644/23
УХВАЛА

06 листопада 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого-судді Коротких А.Ю. та суддів Сорочка Є.О., Чаку Є.В., перевіривши апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Центральне міжрегіональне управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області подало апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 жовтня 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху через її невідповідність вимогам статтей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апелянту надано строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Вищезазначену ухвалу судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 жовтня 2023 року було надіслано одержувачу - апелянту в його електронний кабінет, про що свідчить довідка від 20 жовтня 2023 року про доставку електронного листа.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Таким чином, слід дійти висновку, що ухвала судді про залишення апеляційної скарги без руху є врученою відповідачу належним чином.

30 жовтня 2023 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду від Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області надійшло клопотання про усунення недоліків, в якому просить визнати поважними підстави процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 липня 2023 року у справі № 320/4555/23 та відстрочити строк сплати судового збору та продовжити строк виконання ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 жовтня 2023 року.

На виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 жовтня 2023 року скаржником подано документ про сплату судового збору та заяву про визнання поважними підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження, мотивовану тим, що рішення суду першої інстанції відповідачем отримано офіційно 02.08.2023 року через систему електронного документообігу «Мегаполіс», що підтверджується вхідним реєстраційним номером №28119/1/8010-23. На час винесення оскаржуваного рішення суду першої інстанції та його реєстрації/надходження до відповідача, в підсистемі «Електронний суд», як представник ЦМУ ДМС було зареєстровано лише заступника начальника Управління - начальника відділу представництва в судах Управління юридичного забезпечення ЦМУ ДМС ОСОБА_2, яку відповідно до наказу ЦМУ ДМС від 27.07.2023 року №391/кт звільнено з посади 04.08.2023, а виконавець, на якого було проставлено резолюцію через СЕД «Мегаполіс» не був зареєстрований в ЄСІТС та не міг дізнатись про находження рішення суду першої інстанції через підсистему Електронний суд 21.07.2023 року. Тому скаржник зазначає, що пропуск строку на апеляційне оскарження не обумовлений суб`єктивною поведінкою відповідача.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено права та обов`язки учасників справи.

Наведеними положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Таким чином, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Так, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження не може бути підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення. Держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя, про що вказував Конституційний Суд України у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011.

Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведена позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 квітня 2021 року у справі №400/2226/19.

Колегія суддів звертає увагу, що підсистеми (модулі) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку розпочали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Наведений висновок викладено Верховним Судом в постановах від 30.08.2022 року у справі №460/3468/21, від 03.11.2022 року у справах №460/14556/21, №380/9196/21.

За змістом ч.3 ст.251 КАС України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів із дня його складання в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.

При цьому, як передбачено п.2 ч.6 ст.251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до п.17 підрозділу 1 Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Функціонування Електронного кабінету та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації Електронного кабінету з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного суду від 30.08.2022 року у справі №459/3660/21, від 07.09.2022 року у справі №460/9523/21, від 23.11.2022 року у справі №500/8027/21, який підлягає застосуванню судом.

Таким чином, Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та норми пп.15 п.1 р. VII «Перехідні положення» КАС України дозволяють суду вручати судові рішення не лише в паперовій формі, а й в електронній формі шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу учасників справи в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, як це передбачено частинами 4-7 ст.18, ч.5 ст.251 КАС України.

Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 28.11.2022 року у справі №420/15341/21, що має бути враховувано судом при розгляді даної апеляційної скарги.

Отже, з моменту отримання учасником справи повного тексту рішення в електронній формі на офіційну електронну адресу учасників справи в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (в Електронний кабінет), вважається, що ним належним чином отримано судове рішення і з цього моменту розпочинається перебіг строку на його апеляційне оскарження.

Вказане відповідає як положенням чинного процесуального законодавства, так і позиції Верховного Суду, викладеній у його постановах, яка відповідно до ч.5 ст.242 КАС України підлягають врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа від 21 липня 2023 року копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції апелянт отримав в свій електронний кабінет 21 липня 2023 року о 14 год. 20 хв.

Відповідно до дати на штемпелі поштового відправлення апеляційну скаргу апелянтом було подано 04 вересня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, в тому числі з урахуванням положень частини 2 статті 295 КАС України.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на здійснення реєстрації рішення суду першої інстанції 04.08.2023 року із застосуванням СЕД «Мегаполіс», оскільки внутрішня дія служби діловодства державного органу щодо реєстрації вхідного документу з використанням внутрішньої системи електронного документообігу не є тотожним отриманню судового рішення у визначений процесуальним законодавством спосіб. Реєстрації вхідної кореспонденції суб`єкта владних повноважень із застосуванням внутрішньої системи електронного документообігу «Мегаполіс» з присвоєнням вхідного номеру та проставленням відповідної відмітки на документі не впливає на фактичну дату отримання судового рішення та не свідчить про наявність поважних причин пропуску строку його оскарження.

Також колегія суддів критично ставиться до тверджень скаржника щодо звільнення 04.08.2023 року з посади заступника начальника Управління - начальника відділу представництва в судах Управління юридичного забезпечення ЦМУ ДМС ОСОБА_2 наказом ЦМУ ДМС від 27.07.2023 року №391/кт, оскільки організаційні зміни та кадрові рішення державного органу не свідчать про наявність поважних причин, які унеможливлюють виконання процесуальних обов`язків у встановлений судом строк.

Посилання апелянта на те, що в період з 24.07.2023 року по 04.08.2023 року лише ОСОБА_2 мала доступ до підсистеми «Електронний кабінет» не підтверджено жодними доказами, натомість можливе неналежне виконання співробітниками державного органу своїх повноважень в частині вчасної реєстрації в СЕД «Мегаполіс» документів, які надійшли через підсистему «Електронний суд» не свідчить про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, натомість свідчить на користь неналежного контролю діяльності відповідальних працівників органу державної влади, що не може виправлятись за рахунок приватної особи та порушувати принцип правової визначеності щодо судового рішення, яке набрало законної сили.

При цьому, навіть після реєстрації в підсистемі «Електронний суд» 16.08.2023 інших працівників, як представників ЦМУ ДМС, відповідачем не було вжито жодних дій для встановлення дати, з якої розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, з метою дотримання визначеного ст.295 КАС України строку, враховуючи, що норми процесуального законодавства не пов`язують перебіг даного строку з днем здійснення внутрішньої реєстрації вхідного документа чи проставлення на ньому резолюції щодо відповідального виконавця.

Наведене свідчить на користь свідомого невжиття апелянтом належних дій з метою дотримання строку на апеляційне оскарження та подання апеляційної скарги у відповідності з положеннями процесуального законодавства.

У встановлений строк апелянтом не було виконано повністю вимоги ухвали судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 жовтня 2023 року та не було усунуто недоліки апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені положення закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, із заявленого контролюючим органом клопотання вбачається, що воно не відповідає вимогам встановлених статтею 8 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» та свідчить про відсутність підстав для його задоволення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 241, 243, 248, 256, 295, 296, 298, 299, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні заяви Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області про часткове усунення недоліків в апеляційній скарзі та продовження строку виконання судової ухвали.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київської області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.