Справа № 160/13598/23
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) та зобов`язання вчинити певні дії,-
ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області , в якому просить:
На виконання рішення суду вказана вимога була відкликана податковим органом, проте на виконанні Першого правобережного відділу виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції знаходяться відкритті провадження, вимогу від 05.02.2021 №Ф- 5865-50/65 передано на різницю у сумі 8495,3 грн. Податковий орган не може відкликати попередні вимоги, оскільки їх не було прописано в рішенні суду.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1,2ст.257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
У відзиві на позовну заяву Головне управління ДПС у Дніпропетровській області вважає, що підстави для задоволення позовної заяви відсутні.
Відповідачем зазначено, що відповідно до абз. 5 п. 4 розділу VІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 №449, вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу.
ОСОБА_1 не сплатила протягом десяти днів суму недоїмки у зв`язку з чим було сформовано узгоджену вимогу та передано її на примусове виконання до відділу виконавчої служби.
На виконання п. 7 розділу 6 Інструкції №449 ГУ ДПС сформовано узгоджену вимогу від 13.08.2019 №Ф-5865-50/65У у сумі 7965,54 грн. та передано на примусове виконання до відділу виконавчої служби.
У відзиві на позовну заяву відповідач також заперечує проти витрат пов`язаних з правничою допомогою у сумі 8000,00 грн.
Відповідач зазначає, що на підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг, акти виконаних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформленні у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
Судом встановлено наступні обставини справи.
Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як фізична особа-підприємець з 07.12.2005 перебувала на обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, Правобережна ДПІ (Центральний район м.Дніпра) як платник єдиного внеску.
За даними інформаційної системи контролюючого органу підприємницьку діяльність позивач здійснювала на загальній системі оподаткування.
Підприємницьку діяльність позивач припинила у 2007, шляхом подання до Державної податкової інспекції у Кіровському районі м. Дніпра відповідної заяви, ліквідаційної звітності і сплативши всі податки.
Позивачем було подано до податкового органу звіт малого підприємництва фізичної особи платника єдиного податку за четвертий квартал 2007 року, звіт про нарахування та сплату суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування за 2007, розрахунок суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування за 2007 рік.
Дізнавшись у жовтні 2022 про наявний податковий борг, позивач звернулась до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань із заявою для державної реєстрації припинення підприємницької діяльності.
-за 2017 рік -8448,00 грн. по строку сплати 09.02.2018;
-за 1 квартал 2018 року -2457,18 грн. по строку сплати 19.04.2018 року;
-за 2 квартал 2018 року -2457,18 грн. по строку сплати 19.07.2018 року;
-за 3 квартал 2018 року -2457,18 грн. по строку сплати 19.10.2018 року;
-за 4 квартал 2018 року -2457,18 грн. по строку сплати 21.01.2019 року;
-за 1 квартал 2019 року -2457,18 грн. по строку сплати 19.04.2019 року;
-за 2 квартал 2019 року -2457,18 грн. по строку сплати 19.07.2019 року;
-за 3 квартал 2019 року -2457,18 грн. по строку сплати 21.10.2019 року;
-за 4 квартал 2019 року -2457,18 грн. по строку сплати 21.01.2020 року;
-за 1 квартал 2020 року -2078,12 грн. по строку сплати 21.04.2020 року;
-за 2 квартал 2020 року -1039,06 грн. по строку сплати 20.07.2020 року;
-за 3 квартал 2020 року 3178,12 грн. по строку сплати 21.102020 року;
-за 4 квартал 2020 року -2200,00 грн. по строку сплати 19.01.2021 року.
Вказана вимога була оскаржена позивачем до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 у справі №160/18102/22 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05 лютого 2021 року №Ф-5865-50/65 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на суму 37788,74 грн.

Рішення суду набрало законної сили 09.03.2023 і подано на виконання до податкової і виконавчої служби.

На запит позивача щодо виконання судового рішення листом від 23.05.2023 №37705/6/04-36-13-05-10 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області повідомило про відкликання 09.03.2023 вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.02.2021 №Ф-5865-50-65.

Проте, у зв`язку з тим, що на виконанні у Першого правобережного відділу виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції знаходились відкриті провадження вказану вимогу передано на різницю, а саме 8495,3 грн.

З 13.11.2018 податковим органом було сформовано і направлено фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 наступні вимоги:

№Ф-5865-50/65 від 13.11.2018 на суму 15819,54 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 08.02.2019 на суму 18276,72 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 14.05.2019 на суму 21030,90 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 13.08.2019 на суму 23785,08 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 06.11.2019 на суму26539 ,26 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 12.02.2020 на суму 29293,44 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 11.11.2020 на суму 35588,74 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 05.02.2021 на суму 37788,74 грн..

Додатково податковим органом повідомлено, що скасування вимоги не скасовує нарахування по суті і станом на день формування відповіді у ОСОБА_1 обліковується заборгованість по єдиному соціальному внеску в сумі 37788,74 грн.

Таким чином, у позивача залишились дані в інтегрованій картці платника єдиного внеску про заборгованість у державній податковій службі і незакриті виконавчі провадження, у зв`язку з чим вона вимушена була звернутись з позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України, Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (Закон №2464 -VI).

Пунктами 2 і 6 ч. 1 ст. 1 Закону № 2464-VIвизначено, що єдиний внесок - це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування; недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до абз.2 п. 1 ч.1 ст. 4 Закону №2464-VI платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 4 цього Закону до платників єдиного внеску віднесено також й фізичних осіб-підприємців, в тому числі й тих, які обрали спрощену систему оподаткування.

Відповідно до абзацу першого пункту 1 та пункту 3 частини першої статті 7 Закону №2464-VI (в редакції від 06.12.2016 , чинній з 1 січня 2017 року) єдиний внесок нараховується:

- для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці, та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

- для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок (ч.2, ч. 3 ст.9 Закону №2464- VI).

Тобто, податковий орган мав право нарахувати внесок, прийнявши вимогу про його сплату на підставі: акту перевірки, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до Закону нараховується внесок.

Як встановлено з матеріалів справи і не заперечується відповідачем, позивач не подавала звітність, податковий орган не проводив перевірку щодо діяльності позивача.

Відомості з інтегрованої картки платника внеску та з Реєстру не входять до переліку «інших документів», оскільки не підтверджують суми виплат (доходу).

Під час розгляду справи №160/18102/22 суд дійшов висновку, що позивачем доведено що у період, за який їй нараховано недоїмку зі сплати єдиного внеску, вона мала статус найманого працівника і за періоді, за який контролюючим органом позивачу нараховані суми недоїмки зі сплати єдиного внеску, за позивача сплачувався єдиний внесок роботодавцем. Відповідачем не надано доказів здійснення позивачем підприємницької діяльності, у спірному періоді.

У разі покладення на особу обов`язку сплати ЕСВ здійснюється подвійна його сплата (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску, а тому нарахування ОСОБА_1 заборгованості та винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки), є протиправним.

Частиною 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Виходячи з вищенаведеного, у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області були відсутні правові підстави для нарахувань ОСОБА_1 заборгованості на суму 37788,74 грн. та винесення спірних вимог про сплату боргу (недоїмки) : №Ф-5865-50/65 від 13.11.2018 року, №Ф-5865-50/65 від 08.02.2019 року, №Ф-5865-50/65 від 14.05.2019 року, №Ф-5865-50/65 від 13.08.2019 року, №Ф-5865-50/65 від 06.11.2019 року , №Ф-5865-50/65 від 12.02.2020 року, № Ф-5865-50/65 від 11.11.2020 року, № Ф-5865-50/65 від 05.02.2021 року.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) визначені Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року № 5 .

За визначеннями в пункті 2 розділу І Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України 12 січня 2021 року № 5, інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу;

оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення облікових показників в ІКП, який ґрунтується на принципах бухгалтерського обліку;

облікові показники - показники в ІКП, які породжуються у процесі перетворення у підсистемах інформаційної системи первинних показників;

облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;

первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування платежів, контроль за справлянням яких покладено на податкові органи;

первинні документи - документи, що складені платниками та/або податковими органами, отримані від інших органів влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення податкового органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація Казначейства про надходження податків і зборів та єдиного внеску тощо).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ зазначеного Порядку з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Згідно п.4-5 розділу І Порядку відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.

Моніторинг повноти та своєчасності внесення первинних показників у підсистеми інформаційної системи забезпечується керівниками структурних підрозділів територіального органу ДПС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, що здійснює облік платежів.

Згідно пп.1 п.2 підрозділу 1 «Визначення первинних показників документів податкових органів, відображених в інформаційній системі, які підлягають перенесенню до ІКП» Розділу VI Порядку визначення первинних показників щодо сум погашення податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску: первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є: рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені/суми єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили.

Наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 за №449 прийнято Інструкцію про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (Інструкція №449).

Відповідно до п. 6 розділу VI Інструкції №449, вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо вимога податкового органу про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили.

Наведені вище правові норми дають підстави для висновку, що оскільки облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, то матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

У разі скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі № 826/9288/18, від 19 лютого 2019 року у справі №825/999/17, від 26 лютого 2019 року у справі №805/4374/15-а і враховується судом при розгляді цієї справи згідно з ч.5 ст. 242 КАС України.

Враховуючи безпідставність визначення у спірних вимогах про сплату боргу (недоїмки) сум єдиного внеску як заборгованості позивача, а також те, що станом на день прийняття судом рішення у цій справі в інтегрованій картці платника податку позивача залишалась відображеною сума заборгованості зі сплати єдиного внеску 37788,74 грн. згідно цих податкових вимог, суд дійшов висновку про наявність підстав для проведення коригування в інтегрованій картці позивача шляхом виключення суми недоїмки.

За вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Розглянувши справу на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених обставин, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При подані позову позивачем сплачений судовий збір у сумі 1073,60 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №0.5.1 від 16.06.2023.

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст.139,242-246,250,255, 262, 295,297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005, ) про визнання протиправними та скасування податкових вимог про сплату боргу (недоїмки) та зобов`язання вчинити певні дії- задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати нарахування та вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:

№Ф-5865-50/65 від 13.11.2018 року на суму 15819,54 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 08.02.2019 року на суму 18276,72 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 14.05.2019 року на суму 21030,90 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 13.08.2019 року на суму 23785,08 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 06.11.2019 року на суму 26539,26 грн.;

№Ф-5865-50/65 від 12.02.2020 року на суму 29293,44 грн.;

№ Ф-5865-50/65 від 11.11.2020 року на суму 35588,74 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005, )привести обліковані дані ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_2 ) у відповідність, здійснити коригування даних в інтегрованій картці шляхом виключення суми недоїмки в розмірі 37788 грн. 74 коп.

Стягнути з Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_2 ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295,297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона