Справа № 340/20/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

після відкриття провадження

03 листопада 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/20/23

провадження № 2-ап/340/43/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглядаючи у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Новгородківської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (вул. Центральна, 13, смт. Новгородка, Кіровоградська область, 28200; код ЄДРОПУ 04367111) про визнання протиправним й скасування рішення, а також зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Заболотнього Павла Леонідовича, звернувся до суду з позовною заявою, в подальшому уточненій 25.10.2023 року, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №1881 від 29.12.2021 року, яким відмовлено у затвердженні проекту землеустрою щодо земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) та відмовлено щодо передачі у власність земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської селищної ради Кіровоградської області кадастровий номер :02:001:5063 загальною площею 2,0000 га;

- зобов`язати Новгородківську селищну раду Кропивницького району Кіровоградської області затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі громадянину ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства (код КВЦПЗ - 01.03) за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської ОТГ та передати у власність (шляхом безоплатної передачі) громадянину ОСОБА_1 земельну ділянку загальною площею 2,0000 га, для ведення особистого селянського господарства за рахунок категорії земель сільськогосподарського призначення комунальної власності, що перебувають у землях запасу за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської ОТГ.

Ухвалою судді від 02.10.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

На позовну заяву відповідачем подано відзив із запереченням проти позову.

Досліджуючи матеріали справи та зміст заявлених позовних вимог, суд ухвалою від 16.10.2023 року залишив позовну заяву без руху після відкриття провадження та встановив позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених недоліків.

Такі недоліки позовної заяви представник позивача усунув.

Ухвалою від 27.10.2023 року суд продовжив розгляд адміністративної справи №340/20/23 та втретє витребував у Новгородківської селищної ради інформацію у справі, а саме: чи було оприлюднено на офіційному веб-сайті рішення (не проект рішення) №1881 від 29.12.2021 року?

На виконання вимогу ухали суду відповідач надав докази оприлюднення / розміщення спірного рішення №1881 від 29.12.2021 року на офіційному веб-сайті селищної територіальної громади 29.12.2021 року.

У постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 13.07.2023 року вказано, що суд не встановлював точну дату обізнаності позивача про порушення його прав, оскільки лише посилання на ч.11 ст.59 Закону України ''Про місцеве самоврядування в Україні'' і офіційну веб-сторінку відповідача без встановлення дати розміщення спірного рішення на ній, не нівелює вказаного обов`язку, що свідчить про передчасність висновку стосовно пропуску строку звернення до суду.

Крім того, апеляційний суд звернув увагу не невідповідність дати рішення Новгородківської селищної ради, яке було досліджене судом першої інстанції, оскільки досліджувалось дотримання строків звернення до суду на оскарження рішення від 10.12.2021 року, натомість на офіційному сайті Новгородківської селищної ради за №1881 наявне рішення від 29.12.2021 року.

Усуваючи вказані порушення, суд вказує, що при витребуванні інформації було встановлено дата розміщення рішення Новгородківської селищної ради від 29.12.2021 року №1881, так, згідно листа Новгородківської селищної ради від 30.10.2023 року №0327/2464/1 рішення від 29 грудня 2021 року №1881 ''Про відмову у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення та передачу земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) громадянину ОСОБА_1 '' оприлюднене на офіційному веб-сайті селищної ради 29 грудня 2021 року. Вказане підтверджується роздруківкою із офіційного веб-сайту із вказаною датою 29.12.2021 року (а.с.147).

З огляду на це, саме з 29.12.2021 розпочинається відлік строку на звернення до суду.

Статтею 122 КАС України визначені строки звернення до адміністративного суду.

Першочергово представник позивач та позивач оскаржували рішення Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №1881 від 10.12.2021 року.

Суд вже досліджував питання дотримання позивачем строку по оскарженню, саме рішення відповідача №1881 від 10.12.2021 року.

25.10.2023 року позивач та його представник змінили предмет спору, шляхом уточнення реквізитів рішення та тепер оскаржують рішення Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №1881 від 29.12.2021 року.

Натомість питання дотримання позивачем строку по оскарженню, вже рішення відповідача №1881 від 29.12.2021 року судом не досліджувалось.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частини друга статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Відтак, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року в справі № 340/1019/19).

Рішення Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №1881 від 29.12.2021 року, яке згідно доказів наданих відповідачем було оприлюднено на офіційному веб-сайті Новгородківської селищної територіальної громади 29.12.2021 року. Однак до суду позивач звернувся з позовом тільки в 02.01.2023 року, тобто через сплив більше як одного року.

Суд зазначає, що реалізація позивачем та його представником права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого та його представника, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічний правовий висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2021 року в справі № 240/12017/19.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу позивача, що КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Верховним Судом неодноразово, зокрема у постановах від 11 липня 2019 року у справі № 0940/1181/18, від 31 жовтня 2019 року у справі № 823/1915/18, від 22 січня 2020 року у справі № 826/4464/17, від 16 липня 2020 року у справі № 487/3042/16-а, була висловлена позиція, згідно з якою пропуск відповідного строку на звернення до суду через необізнаність щодо прийнятих актів законодавства або байдужість до своїх прав чи небажання скористатися цим правом не є поважними причинами пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Отже, поновленню підлягають лише такі встановлені законом процесуальні строки, які порушені з поважних причин. В свою чергу поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежала від волевиявлення особи.

Таким чином, позивачу (представнику позивача) необхідно подати обґрунтоване клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з даним позовом, надавши відповідні докази наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Згідно частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням п`ятиденного строку позивачу для усунення недоліків, а саме подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Відповідно до частини 14 статті 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частини 15 статті 171 КАС України).

Керуючись статтями 171, 240, 248, 259, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаного недоліку позовної заяви у встановлений строк, позов буде залишено без розгляду згідно частини 15 статті 171 КАС України.

Копію ухвали суду направити учасникам судового процесу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК