Справа № 580/7957/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року справа № 580/7957/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу №580/7957/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Служби безпеки України в Черкаській області (вул. Гоголя 240, м. Черкаси, 18000, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду Українив в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА/ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

04.09.2023 вх. № 37050/23 ОСОБА_1 звернувшись до суду з позовом до Управління Служби безпеки України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Черкаській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області оновленої довідки про грошове забезпечення станом на 01.01.2023 із застосуванням під час обчислення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням грошового забезпечення відповідно до прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року у сумі 2684 грн шляхом множення на прожитковий мінімум для працездатних осіб на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додаткоми 1,12,13,14 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року №704 з внесеними змінами постановою КМУ від 28 жовтня 2020 року №1038 відповідно до вимог статей 43,63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262, статті 9 Закону України від 20 грудня 1991 року №2011 та з врахуванням постанови КМУ від 30 серпня 2017 року №704 із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії;

- зобов`язати Управління Служби безпеки України в Черкаській області підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії із зазначенням у довідці грошового забезпечення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням для обчислення розміру грошового грошового забезпечення із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом «Про Державний бюджет України на 2023» станом на 01 січня календарного року відповідно до Закону України від 09 квітня 1992 року №2262, статті 9 Закону України від 20 грудня 1991 року №2011 та з врахуванням постанови КМУ від 30 серпня 2017 року №704 із внесеними змінами постановою КМУ від 28 жовтня 2020 року №1038, помноженого на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 із обов`язковим зазначенням відомостей про змінені збільшені розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, перелік яких визначно у довідці Управління Служби безпеки України в Черкаській області від 22.07.2020 №21/487.

05.09.2023 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України). Згідно з частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позивач, обгрунтовуючи позовні вимоги, зазначає, що є пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ (далі - Закон №2262). У зв`язку зі скасуванням п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103) та з 29.01.2020 поновлення попередньої редакції п.4 Постанови № 704? у редакції, що передбачає використання розрахункової величини, що дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року). 09.08.2023 позивач звернувся до відповідача із заявою, де просив перерахувати розмір грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023 (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2023), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14 до постанови КМУ від 30.08.2017 №704 та підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нову довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023. Відповідач листом від 17.08.2023 №21/П-319/14 на заяву від 09.08.2023 повідомив про відсутність підстав для надання до ГУ ПФУ в Черкаській області оновленої довідки станом на 01.01.2023, позивач вважає відмову протиправною.? ?

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА і ТРЕТЬОЇ ОСОБИ

Відповідач позов не визнав, 11.09.2023 вх. 38562/23 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив,? що скасування судом пункту 6 Постанови №103 не відновлює раніше діючий порядок, оскільки чинне законодавство України не передбачає випадків порядку відновлення правових норм що в установленому порядку втратили чинність, тому відповідач діяв правомірно, застосовуючи під час обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням позивача розрахункову величину як прожитковий мінімум для працездатних осіб, визначений законом станом на 01.01.2023, що застосована для працюючих. У відзиві повідомляє, що вимога про оформлення довідки про грошове забезпечення позивача станом на 01.01.2023 визначає внесення до документу даних, що фактично не відбулися, оскільки відносини з приводу проходження позивачем військової служби припинено, а підвищення грошового забезпечення діючим військовослужбовцям станом на 01.01.2023 не здійснене з розрахункової величини на 01 січня календарного року у сумі 2684 грн. Повноваження встановлювати розмір грошового забезпечення осіб, звільнених з військової служби, віднімати чи додавати до розміру вказаного у довідці грошового забезпечення окремі види грошового забезпечення належать виключно Кабінету Міністрів України, реалізація яких, за приписами Порядку № 45 має стати підставою для відповідних дій сторін: як органів Пенсійного фонду України, так і державних органів, в яких військовослужбовці проходили службу. Останнє підвищення грошового забезпечення військовослужбовців рішенням КМУ відбулося 01.03.2018 з прийняттям Постанови № 704, в результаті якого у складі грошового забезпечення діючих військовослужбовців посадовий оклад І оклад за військове звання визначено множенням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2018 року, у розмірі 1762 грн. З 01.03.2018, дати набрання Постановою № 704 законної сили, розмір посадового окладу і окладу за військове звання у складі грошового забезпечення діючих військовослужбовців не змінювався до теперішнього часу. Згідно д. 1 Постанови Кабінету Міністрів України 12 травня 2023 року № 481 «Про скасування підпункту 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 № 103 та внесення змін до пункту 4 постанови Кабінету М ністрів України від ЗО серпня 2017 року № 704» - скасовано підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов КМУ, затверджених постановою КМУ від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби та деяким іншим категоріям осіб». Пунктом 2 вказаної Постанови КМУ внесені зміни до пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виклавши абзац перший в такій редакції: установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховується виходячи з розміру 1762 грн та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14. Кабінетом Міністрів України, після 20.05.2023 (дата набрання чинності вищевказаної Постанови КМУ № 481) чітко встановлено механізм розрахунку розмірів посадових окладів військовослужбовців з розміру 1762 грн, а тому вимога позивача щодо застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн є такою, що не належить задоволенню. Відповідач не має інших даних про грошове забезпечення станом на 01.01.2023. аніж ті, які є у його розпорядженні - із застосуванням прожиткового мінімуму стадом на 01.01.2018 у розмірі 1762 грн. До відзиву додає клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з порушення позивачем шестимісячного строку звернення до суду, позаяк дата отримання відповіді не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду Українив в Черкаській області власної позиції щодо спірних правовідносин не висловила.

За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 24.06.2008 у справі № 2/164-35/246 та від 30.03.2016 у справі № 814-3015-14, судове рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд під час визначення його прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області, отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону №2262 (пенсійне посвідчення від 05.11.2007 серії НОМЕР_2 ).

22.07.2020 відповідач видав позивачу довідку №21/487, де зазначив основні та додаткові види грошового забезпечення станом на 05.03.2019 для обчислення та перерахунку пенсії позивача.

09.08.2023 позивач звернувся до відповідача з заявою, де просив надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 відповідно до вимог статтей 43 і 63 Закону №2262 та постанови КМУ від 30.08.2017 №704 з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення і премії, для здійснення обчислення з застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року у сумі 2684 грн.

За результатом розгляду заяви від 09.08.2023 відповідач листом від 17.08.2023 №21/П-319/14 повідомив, що відповідно до ст. 63 Закону №2262 усі призначені пенсії за цим законом належать перерахунку у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України, позаяк рішення про перерахунок пенсій, призначених за Законом не приймалось, розміри посадових окладів, окладів за військовими званнями військовослужбовців, розраховуються виходячи з 1762 грн.

Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом, проте зміст і характер порушеного права не окреслив.

Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов не? належить до?задоволення? ?з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.2? ? КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262 усі призначені за цим Законом пенсії належать перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 №45 затвердив Порядок? ? проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до? Закону №2262, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із?Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 2 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію СБУ, Службі зовнішньої розвідки, Службі судової охорони (далі - державні органи). Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Згідно із пунктом 3 Порядку №45 на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704, де пунктом 4 установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

21.02.2018 ?Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103, де пунктом 1 передбачений перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом №2262 до 1 березня 2018, та пунктом 6 вказаної постанови були внесені зміни до пункту 4 Постанови №704. Постановою №103 внесені зміни до п. 10 Постанови №704 та передбачено, що Постанова №704 набирає чинності з 01.03.2018.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнано протиправним пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103.

Спірним у цій справі є підстави для?видачі довідки позивачу про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії у зв`язку з визначенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців відповідно до пункту 4 Постанови №704 із застосуванням? прожиткового мінімуму станом на 1 січня поточного року у сумі 2684 грн чи з величини 1762 грн.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів висловлював Конституційний Суд України. Згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 травня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до певного юридичного факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. Виняток з такого правила, закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, складають випадки, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Конституційний Суд України (Рішення від 13 травня 1997 року № 1-зп) також висловив позицію, згідно якої закріплення принципу незворотності дії нормативно-правового акта у часі на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.

У Рішенні від 03 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України також надав роз`яснення стосовно порядку набрання чинності Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами; конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному; звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього; загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило lex posterior derogat priori - наступний закон скасовує попередній.

Верховний Суд України у постанові від 02 грудня 2008 року у справі № 21-1169во08 зазначив: норми права, що зазнавали змін, мають застосовуватися виключно у межах дії кожної з їх редакцій і не можуть бути застосовані за аналогією права.

Відповідно до пункту 32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, що визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом. Дія акта Кабінету Міністрів України поновлюється шляхом прийняття відповідного акта або із зазначенням в тексті акта про визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи про його скасування.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Сторони мають різне розуміння застосування законодавства: позивач стверджує, що з 29.01.2020 розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями для обчислення розміру перерахованих пенсій відповідно до Постанови № 103 повинні визначатися у редакції пункту 4 Постанови № 704, чинному, на момент її прийняття, а саме шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, проте відповідач вважає, що? ?право позивача на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною розміру грошового забезпечення виникає виключно у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення діючих працівників з метою надання оновленої довідки пенсіонеру за прирівняною посадою, тому з прийняттям рішень Кабінетом Міністрів України про перерахунок такої пенсії конкретно визначеній категорії пенсіонерів, що має наслідком застосування відповідної процедури, передбаченої, зокрема, пунктом 3 Порядку № 45, згідно з яким на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Згідно з пунктом 4 Постанови №704 на дату її прийняття було передбачено визначення посадових окладів військовослужбовців шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

У подальшому пунктом 6 Постанови №103 були внесені зміни до пункту 4 Постанови №704, якими передбачено визначення посадових окладів шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Постанова №704 набрала законної сили з 01.03.2018, з вказаної дати посадові оклади визначені з врахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року.

Скасування пункту 6 Постанови № 103 не впливає на порядок та процедуру проведення перерахунку розмірів посадового окладу позивача та не може слугувати підставою для надання до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2023, позаяк постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 не визначає таких підстав для здійснення перерахунку пенсії позивача. пенсії, призначені відповідно до Закону від 09.04.1992 № 2262, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України - зміни та доповнення до пункту 4 Постанови №704 не вносились, попередня редакція вказаного пункту Кабінетом Міністрів України не відновлювалась.

Беручи до уваги, що іншого нормативно-правового акта, крім Постанови № 103, Урядом прийнято не було, а відповідну оновлену довідку від 22.07.2020 №21/487 про розмір грошового забезпечення позивача, визначеного станом на 05.03.2019, відповідач на виконання відповідних норм законодавства? видавав для мети - перерахунку пенсії ОСОБА_1 , що на виконання рішення суду у справі №580/4114/20 Головним управлінням Пенсійного фонду в Черкаській області здійснений - позивачем не заперечується.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2? ? ст. 77 КАС України).

Суд бере до уваги, що у справі № 580/2970/22 ЄДРСР 108319243 зазначається: Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для його проведення. Алгоритм дій, що повинні вчинити органи у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії. Відповідно до пункту 4 Порядку № 45, перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-ХІІ. З урахуванням приписів ст. 63 Закону № 2262-ХІІ, перерахунок пенсії військовослужбовцям можливий лише у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення. У разі незгоди з довідкою для нарахування пенсії під час звільнення, особа не позбавлена права оскаржити її до суду.

У вказаний період Кабінет Міністрів України не приймав змін до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262, як і не приймав інших рішень щодо перерахунку таких пенсій, списки осіб від Головного управління Пенсійного фонду в м. Києві, пенсії яких належать перерахунку до Служби безпеки України для складання довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії не надходили, прийняття постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 не є підставою для здійснення перерахунку пенсії позивача, тому мета отримання довідки для перерахунку не відповідає встановленому алгоритму дій.

12.05.2023 Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №481: скасований підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 103 внесено зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704, де викладений абзац перший в редакції: установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. Згідно постанови Кабінету Міністрів України №481 від 12.05.2023 розрахунок посадових окладів та окладів за спеціальними званнями здійснюється, виходячи з фіксованої суми 1762 грн.

Оцінюючи твердження представника щодо порушення позивачем шестимісячного строку звернення до суду, суду зазначає таке.

Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22 зазначив:? колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року. Отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після отримання пенсії за серпень 2014 року.

Верховний Суд у рішенні від 15.02.2018 у зразковій справі № 820/6514/17 висновує, що КАС України є загальним законом, яким врегульовані строки звернення до адміністративного суду за захистом прав. Натомість, спеціальним законом, яким врегульовано правовідносини щодо пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби та строки перерахунку пенсії є Закон № 2262.

Позивач вважає, що його право на здійснення перерахунку пенсії в контексті спірних правовідносин у силу вимог частини 3 статті 51 Закону № 2262 не може бути обмежено будь-яким строком, а тому і строк звернення до суду з позовними вимогами стосовно складання відповідних довідок про розмір його грошового забезпечення (станом на 01.01.2023) для перерахунку пенсії на підставі статті 63 Закону № 2262 не застосовується. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 25.09.2023 у справі №380/1907/23: вважав за необхідне відступити від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 12.04.2023 у справі № 380/14933/22 і справа № 380/1907/23 передана на розгляд Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав. Згідно інформації ЄДРСР станом на час розгляду питання про залишення позовної заяви без розгляду у даній справі, рішення Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі №380/1907/23 не оприлюднене.

Позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права 09.08.2023 (звернувся до відповідача із заявою про видачу довідки станом на 01.01.2023), до суду звернувся 04.09.2023 після отримання відповіді Управління Служби безпеки України в Черкаській області від 17.08.2023, тому у контексті обставин справи суд дійшов висновку, що позивач звернувся до суду в межах ч. 2 статті 122 КАС України.

Оцінюючи доводи та докази сторін щодо підстав для підготовки довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 з метою перерахунку пенсії ОСОБА_1 саме з величини 2684 грн, суд дійшов висновку, що не передбачено компетенції відповідача з внесення у довідку для перерахунку пенсії станом на 01.01.2023 із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, що не відповідають нарахованним розмірам грошового забезпечення діючих військовослужбовців за прирівняними посадами, позаяк обчислюються за чинним законодавством з прожиткового мінімуму, встановленого законом на 01 січня 2018 року і зафіксованого у Постанові №704 (п.1 - затверджена схема тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб офіцерського складу Служби безпеки згідно з додатком 4 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ № 1041 від 20.12.2017; п.3 виплату грошового забезпечення військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу здійснювати в порядку, що затверджується Службою безпеки ) з урахуванням бюджетних повноважень КМУ.

Конституційний Суд України у рішенні 24 червня 1999 року №6-рп/99 у справі №1-31/99 зазначив: повноваження Кабінету Міністрів України у сфері бюджетної політики полягають у розробці проекту закону про Державний бюджет України, забезпеченні виконання затвердженого Верховною Радою України Державного бюджету України та поданні Верховній Раді України звіту про його виконання (стаття 116 Конституції України).

Відповідно до ст.7 «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлені з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2589 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років - 2272 гривні; дітей віком від 6 до 18 років - 2833 гривні; працездатних осіб - 2684 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, - 2102 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів - 2102 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, - 1600 гривень; осіб, які втратили працездатність, - 2093 гривні.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Позивач стверджує: бездіяльність відповідача не відповідає вимогам законодавства та порушує права позивача, проте така множинність прав не окреслена змістом і характером конкретного порушеного (якого саме) права.

Суд не встановив протиправного втручання відповідача у право позивача мирно володіти? майном? (легітимні очікування).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16, від 15 серпня 2019 року у справі № 1340/4630/18, від 23 грудня 2019 року у справі № 712/3842/17, від 27 лютого 2020 року у справі № 500/477/15-а.

Оцінюючи обґрунтованість доводів сторін та докази під час перевірки правомірності відмови відповідача за результатом розгляду звернення позивача з огляду на мету отримати офіційний документ (не є готовий і доступний), суд дійшов висновку, що відповідач переконливо довів, що відмовляючи у складанні та не направленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області станом на 01.01.2023 довідки про розмір грошового забезпечення за чинного правового регулювання спірних правовідносин (без отримання в установленому порядку списків від ПФУ) діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому позовні вимоги є необгрунтованими і у задоволенні адміністративного позову нележить відмовити.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Враховуючи ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат зі сплати судового збору?відсутні.

Керуючись ст. 2, 5-16, 90, 139, 242-246, 255, 295-297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.

Копію рішення направити сторонам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Управління Служби безпеки України в Черкаській області [вул. Гоголя 240, м. Черкаси, 18000, ];

третя особа: Головне управління Пенсійного фонду Українив в Черкаській області?[вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ].

Судове рішення складене 06.11.2023.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА