Справа № 200/5435/23
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

06 листопада 2023 року м. ДніпроСправа № 200/5435/23
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Донецького окружного адміністративного суду (місцезнаходження: 84122, Донецька область, місто Слов`янськ, вулиця Добровольського, будинок 1), Державної судової адміністрації України (місцезнаходження: 01021, місто Київ, вулиця Липська18/5) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Донецького окружного адміністративного суду 28 вересня 2023 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Донецького окружного адміністративного суду (далі перший відповідач, ДОАС), Державної судової адміністрації України (далі - другий відповідач, ДСА України) з такими вимогами:

1) визнати протиправною бездіяльність ДСА України щодо недофінансування з 01 січня 2021 року по 31 серпня 2023 року фонду заробітної плати ДОАС в частині здійснення нарахування судді Донецького окружного адміністративного суду ОСОБА_1 суддівської винагороди у відповідності до вимог статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме з розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначений Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року у розмірі 2270,00 грн, Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2022 року у розмірі 2481,00 грн, Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року у розмірі 2684,00 грн;

2) визнати протиправними дії ДОАС щодо нарахування та виплати судді Донецького окружного адміністративного суду ОСОБА_1 суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення за період з 1 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 01 січня 2021 року, в розмірі 2102,00 грн; за період з 1 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується до визначення базового розміру посадового окладу судді з 01 січня 2022 року, в розмірі 2102,00 грн період з 1 січня 2023 року по 31 серпня 2023 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 01 січня 2023 року, в розмірі 2102,00 грн;

3) стягнути з ДОАС користь судді Донецького окружного адміністративного суду ОСОБА_1 недоотриману ним суддівську винагороду за період з січня 2021 року по грудень 2021 року у розмірі 93139,20 грн, з січня 2022 року по грудень 2022 року у розмірі 209397,60 грн, з січня 2023 року по 31 серпня 2023 року 201663 грн, а також недонараховану і невиплачену допомогу на оздоровлення на загальну суму 37257,00 грн.

В обґрунтування вимог зазначено, що Указом Президента України від 19.09.2008 № 843/2008 «Про призначення суддів» позивача призначено на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду строком на 5 років. Наказом голови ДОАС від 07 жовтня 2008 року № 196/К позивач зарахований на посаду судді вказаного суду. Постановою Верховної Ради України від 05.09.2013 № 451-VІІ «Про обрання суддів» позивача обрано на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду (безстроково). Наказом голови суду від 03 січня 2012 року № 1/К позивачу встановлено з 01 січня 2012 року доплату за вислугу років в розмірі 20 % посадового окладу. Наказом голови суду від 08 лютого 2013 року № 10/К-г позивачу встановлено з 08 лютого 2013 року доплату за вислугу років в розмірі 30 % посадового окладу. Відповідно до наказу голови суду від 08 лютого 2018 року № 6/К-г доплату за вислугу років в розмірі 40 % посадового окладу посадового окладу. Згідно з наказом голови суду від 08 лютого 2023 року № 8/К-г позивачу встановлено з 08 лютого 2023 доплату за вислугу років в розмірі 50 % посадового окладу.

Позивач зазначає, що в період з 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року, з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, з 01 січня 2023 року по 31 серпня 2023 року перший відповідач нараховував позивачу суддівську винагороду, для визначення суми якої використовувалася величина під назвою «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді» в розмірі 2102,00 грн, яка була визначена статтею 7 Законів України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», «Про Державний бюджет України на 2022 рік» та «Про Державний бюджет України на 2023 рік», що підтверджуєте довідкою Донецького окружного адміністративного суду від 11 вересня 2023 року № 030/1109.

Однак, на думку позивача, враховуючи приписи спеціального законодавства, яке регулює порядок розрахунку і виплати суддівської винагороди, а саме Закону України «Про судоустрій і статус суддів», перший відповідач повинен був нарахувати і виплатити суддівську винагороду в період з 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2021 року відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», а саме у сумі 2270,00 грн, з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2022 року відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», а саме у сумі 2481,00 грн, з 01 січня 2023 року по 31 серпня 2023 року, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2023 року відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», а саме у сумі 2684,00 грн.

Позивач вважає, що різниця недонарахованої та невиплаченої суддівської винагороди за період з 01 січня 2021 року по грудень 2021 року становить 93139,20 грн, з 01 січня 2022 року по грудень 2022 року - 209397,60 грн, з 01 січня 2021 року по грудень 2021 року - 201663,00 грн.

Позивач також зазначає, що у 2021-2023 роках, йому виплачена допомога на оздоровлення, розмір якої обчислено із суми посадового окладу нарахованого із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді на рівні 2102 грн.

Отже, на думку позивача, заборгованість недонарахованої і невиплаченої допомоги на оздоровлення складає на загальну суму 37257,00 грн, в тому числі за 2021 рік - 5544,00 грн, за 2022 рік - 12507,00 грн, за 2023 рік - 19206,00 грн, яка також підлягає виплаті.

Враховуючи зазначене, позивач не погоджується із сумою нарахованої і виплаченої йому суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення за період з 01 січня 2021 року по 31 серпня 2023 року та вважає, що відповідачами порушене його право на належне матеріальне забезпечення.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року справу № 200/5435/23 за позовом ОСОБА_1 до Донецького окружного адміністративного суду, Державної судової адміністрації України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії передано до Першого апеляційного адміністративного суду як до суду вищої інстанції для визначення підсудності цієї справи.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2023 року у справі № 200/5435/23 визначено підсудність справи № 200/5435/23 за Луганським окружним адміністративним судом.

До Луганського окружного адміністративного суду зазначена адміністративна справа надійшла 31 жовтня 2023 року.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в адміністративній справі суд не встановив, у зв`язку з чим вважає за необхідне відкрити провадження у справі.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, вирішуючи яке, суддя виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 257 КАС за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до частини другої статті 257 КАС за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За частиною третьою статті 257 КАС при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, згідно із частиною четвертою статті 257 КАС за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такі самі положення містить також частина четверта статті 12 КАС, яку, окрім того, доповнено також пунктами 5 і 6 згідно із законами України від 13 березня 2018 року № 2325-VIII і від 13 травня 2020 року № 590-IX відповідно.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 КАС умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частини шостої статті 12 КАС для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище; 10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; .

Аналізуючи наведені положення процесуального закону суд дійшов таких висновків:

у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 КАС), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 КАС) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 КАС);

якщо справа не належить до справ незначної складності у розумінні частини шостої статті 12 КАС, це не забороняє її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, як і не вимагає, щоб такий розгляд відбувався за виключно за правилами загального позовного провадження (крім випадків, передбачених у частині четвертій статті 257 КАС);

за відсутності імперативних вимог до порядку розгляду справи (спрощеного або загального) презюмується, що суд розглядає (усі) адміністративні справи за правилами спрощеного позовного провадження; водночас, з урахуванням вимог, встановлених у частині третій статті 257 КАС, суд може прийняти рішення про розгляд певної справи (яку дозволено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження) за правилами загального позовного провадження.

Підсумовуючи викладене суд зазначає, що ця справа не належить до справ незначної складності у значенні частини шостої статті 12 КАС. Проте, віднесення її до цієї «категорії» не дає достатніх підстав вважати, що її розгляд має відбуватися виключно за правилами загального позовного провадження.

Водночас, тільки те, що ця справа не є справою незначної складності ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного провадження немає. Скоріш навпаки, адже за відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суду дозволено розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС).

Таким чином, виходячи з наведених в статті 257 КАС України критеріїв, з огляду на предмет спору в даній справі, з урахуванням вимог статей 259, 260, 262 КАС України, суддя вважає за можливе здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

За приписами частини четвертої статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може запропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне витребувати докази, яких не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

Керуючись статтями 5, 12, 77, 160, 168, 171, 257, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справу розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Запропонувати відповідачам надати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі через підсистему (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису відзив разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити строк для подання на офіційну електрону адресу суду або за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, відповіді на відзив та заперечення протягом 5 днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив).

Зобов`язати Донецький окружний адміністративний суд подати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі через підсистему (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису:

- довідку про розмір нарахованої та виплаченої позивачу суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення за спірний період із зазначенням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, застосованого для визначення базового розміру посадового окладу судді з 01 січня 2021 року, з 01 січня 2022 року та з 01 січня 2023 року.

Зобов`язати Державну судову адміністрацію України подати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі через підсистему (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису:

- інформацію про розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи як обрахункової величини для визначення базового розміру посадового окладу судді, закладеного Державною судовою адміністрацією України у суму видатків Донецького окружного адміністративного суду на виплату суддівської винагороди ОСОБА_1 у 2021, 2022 та 2023 роках.

Справа розглядатиметься суддею Пляшковою К.О. одноособово.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд» для отримання процесуальних документів в електронному вигляді та інформації по даній справі на офіційному вебпорталі «Судова влада України».

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяК.О. Пляшкова