Справа № 760/9210/22
Суддя: Жовноватюк В. С.
Дата ухвалення: 2023-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Жовноватюк В.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Державної митної служби України, третя особа Державна митна служба України, про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з вищезазначеним позовом до Солом`янського районного суду міста Києва, у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Київської митниці Державної митної служби України від 23.06.2022 у справі про порушення митних правил 0601/10000/22.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що 26.01.2022 до відділу митного оформлення № 2 митного поста «Східний» Київської митниці менеджером з логістики ІП «І-АР-СІ» ОСОБА_1 подано електронну митну декларацію типу ІМ40АА, яку прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний № UA100350/2022/602251 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товарів «Монітори рідкокристалічні LG» загальною кількістю 13 шт. Товари надійшли на адресу ІП «І-АР-СІ» від компанії LG Electronics Malawa, Sp.z.o.o. Відповідно до гр. 31 та 33 МД № UA100350/2022/602251 позивачем заявлено наступні відомості про товари: «Монітор рідкокристалічний, кольоровий, оснащений інтерфейс ними роз`ємами, в комплекті, що являє собою набір для роздрібної торгівлі, призначені для використання з ЕОМ, що не містить у своєму складі приймальної апаратури для телебачення або радіомовлення: Інформаційний дисплей LG; Країна виробництва - PL», код товару згідно з УКТЗЕД - (ставка ввізного мита 0%). 31.01.2022 відділом класифікації товарів Київської митниці після проведення переогляду товарів винесено рішення про визначення коду товару КТ-UA-2022, відповідно до якого товар, заявлений у МД № UA100350/2022/602251, являє собою «Багатофункціональні монітори, що використовуються з машинами для автоматичного оброблення інформації та оснащені роз`ємами за допомогою яких на них можуть передаватися якісні зображення та звук з різних аудіо- та відео пристроїв, фотографії, музика тощо: монітор рідкокристалічний LG 43 арт.-43UH5F-H.ARUC, з діагоналлю 43 (109,20 см); монітор рідкокристалічний LG 55 арт.-55UH5F-H.ARUC, з діагоналлю 55 (139,70 см). Торгівельна марка: LG», код товару згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 10%).

Різниця митних платежів склала 26143,21 грн. У зв`язку із зазначеним 03.02.2022 стосовно позивача було накладено Київською митницею протокол про порушення митних правил № 0601/10000/22 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України. Київською митницею винесено постанову від 23.06.2022 у справі про ПМП 0601/10000/22, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 78429,63 грн. 13.07.2022 Державна митна служба винесла постанову по скарзі позивача, якою залишила постанову Київської митниці без змін.

Позивач зазначає, що для притягнення до адміністративної відповідальності необхідна одночасна наявність встановлених фактів та обставин, передбачених ст. 485 та ст. 458 МК України, які складають об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення. При митному оформленні товару у посадової особи відповідача виникли сумніви щодо правильності класифікації товару та 26.01.2022 направлено запит № 602251 до відділу класифікації товару Київської митниці з метою перевірки та класифікації товарів, 27.01.2022 ініційовано, а 28.01.2022 проведено митний огляд товарів із складанням акту про проведення митного огляду товарів № UA100350/2022/602251. За наслідками вказаного запиту та митного огляду винесено рішення про визначення коду товару від 31.01.2022 № КТ-UA-2022 та надано висновок, що товари за ЕМД класифіковано митним органом за кодом УКТЗЕД. Для підтвердження характеристик товару позивачем надано всі технічні характеристики товару. Факт звернення посадової особи митного органу до відділу класифікації товарів вказує на те, що класифікація товарів за ЕМД є складним випадком класифікації товару, що виключає застосування до декларанта будь-яких санкцій. Додатково звертає увагу, що всі необхідні митні платежі були сплачені після корегування коду товару. Отже в діях позивача відсутні ознаки надання недостовірних відомостей, наявності протиправної мети неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати митних платежів, відсутній умисел на вчинення адміністративного правопорушення.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06 січня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику.

20.01.2023 до суду надійшов відзив, у якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що з об`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 485 МК України в частині вчинення дій щодо ухилення від сплати митних платежів, характеризується сукупністю трьох ознак, зокрема: діяння, спрямоване на ухилення від сплати митних платежів, суспільно небезпечні наслідки у вигляді ненадходження до бюджету відповідних платежів, та причинний зв`язок між діянням та наслідками. Згідно з ч. 1 ст. 23 МК України, за письмовими зверненнями декларантів митні органи приймають попередні рішення щодо застосування окремих положень законодавства України з питань державної митної справи. Надане законодавством право позивачем використано не було.

Позивачем проігноровано рішення митних органів щодо класифікації товарів (попередні рішення про визначення коду товару КТ-UA-2021 від 22.11.2021, КТ-UA-2021 від 01.12.2021), які є обов`язковими для митних цілей. Зазначені рішення не оскаржувались до органу вищого рівня або до суду.

Крім того, ч. 5 ст. 69 МК України має вичерпний перелік умов визначення складного випадку. Рішення про визначення коду товару КТ-UA-2022 винесено на підставі загальнодоступної інформації. Факт звернення одного підрозділу митного органу до іншого в межах однієї митниці не є складним питанням класифікації товарів. Рішення про визначення коду товару КТ-UA-2022 не відноситься до складного випадку класифікації товару. Рішення про визначення коду товару не оскаржувалось до органу вищого рівня або до суду.

25.01.2023 через систему «Електронний суд» надійшли пояснення третьої особи, у яких зазначає, що позивач під час подання МД № UA100350/2022/602251 виконує всі обов`язки декларанта і несе передбачену МК України відповідальність. Сам по собі факт зазначення у митній декларації неправильного коду товару згідно з УКТЗЕД не може утворювати склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України. Однак, у разі, якщо внаслідок зміни коду товару згідно з УКТЗЕД збільшується ставка ввізного мита та загальна сума митних платежів, що підлягають сплаті по встановленому коду товару, такі дії розглядаються як інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, що утворює об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Згідно з приписами ст. 23 МК України за письмовими зверненнями декларантів або уповноважених ними осіб митні органи приймають попередні рішення щодо застосування окремих положень законодавства України з питань державної митної справи. Попередні рішення також можуть прийматися з питань класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Для виконання своїх обов`язків (здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого МК України із заявленням точних відомостей про товар) позивач мав можливість шляхом вчинення певних дій здійснити декларування за правильним кодом згідно з УКТЗЕД. Однак правом, визначеним ст. 23 МК України позивач не скористався.

Відповідно до матеріалів справи товар, заявлений ОСОБА_1 у МД № UA100350/2022/602251, попередньо був розміщений у митному режимі митний склад, відповідно до МД типу ІМ74ДЕ № UA100350/2022/108375 та № UA100350/2022/110171 за кодом товару , що відповідає коду товару, визначеному у рішенні про визначення коду товару № КТ-UA-2022. Посилання на МД № UA100350/2022/108375 та № UA100350/2022/110171 міститься у графі 40 МД № UA100350/2022/602251. Крім цього, Київською митницею приймались рішення про визначення коду, згідно з якими ідентичні товари класифікуються за кодом (від 01.12.2021 № КТ-UA-2021 та від 22.11.2021 № КТ-UA-2021).

Отже, під час декларування товару, маючи наявну інформацію, необхідну для його класифікації, позивачем неправильно визначено код товару УКТЗЕД, а отже за вчинення порушення митних правил відповідальність несе у повному обсязі.

07.02.2023 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зазначає, відповідач не визначає, що саме за дії вчинив позивач, які можна розцінювати як об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України. Позивач лише зазначив неправильний код УКТЗЕД при заповненні митної декларації, що не може розглядатись як заявлення неправдивих відомостей. Зауважує, що умови складного випадку не є вичерпним.

Розпорядженням керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва Щерби А. від 18 липня 2023 року № 281 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, відповідно до п. 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, оскільки суддю ОСОБА_2 звільнено з посади (рішення Вищої ради правосуддя № 693/0/15-23 від 06.07.2023).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2023, визначено головуючого суддю Жовноватюк В.С.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 липня 2023 року продовжено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 2 КУпАП питання щодо адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюються Митним кодексом України.

Судом встановлено, постановою Київської митниці від 23.06.2022 у справі про порушення митних правил № 0601/10000/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 78429,63 грн.

Позивачем до Держмитслужби подано скаргу, за результатами розгляду якої винесено постанову від 13.07.2022, якою залишено без змін постанову Київської митниці від 23.06.2022 у справі про порушення митних правил № 0601/10000/22, а скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

26 січня 2022 року до відділу митного оформлення № 2 митного поста «Східний» Київської митниці менеджером з логістики ІП «І-АР-СІ» ОСОБА_1 подано електронну митну декларацію типу ІМ40АА, яку прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний № UA100350/2022/602251 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товарів «Монітори рідкокристалічні LG» загальною кількістю 13 шт. Товари надійшли на адресу IП «І-АР-СІ» від компанії LG Electronics Mlawa, Sp.z.o.o. (Республіка Польща).

Відповідно до граф 31 та 33 МД № UA100350/2022/602251 ОСОБА_1 заявлено наступні відомості про товари: «Монітор рідкокристаличний, кольоровий, оснащений інтерфейсними роз`ємами, в комплекті, що являє собою набір для роздрібної торгівлі, призначені для використання з ЕОМ, що не містить у своєму складі приймальної апаратури для телебачення або радіомовлення: Інформаційний дисплей LG 43" арт.-43UH5F-H.ARUC- 10 шт. Інформаційний дисплей LG 55" арт.-55UH5F-H.ARUC- 3 шт. Виробник - LG Electronics Mlawa, Sp.z.o.o.; Торгівельна марка-LG; Країна виробництва - PL», код товару згідно з УКТЗЕД - (ставка ввізного мита 0%).

Під час здійснення контролю правильності класифікації товару Київською митницею винесено рішення про визначення коду товару від 31.01.2022 № КТ-UA- 2022, відповідно до якого товар, заявлений у МД №UA100350/2022/602251 являє собою «Багатофункціональні монітори, що використовуються з машинами для автоматичного оброблення інформації та оснащенні роз`ємами за допомогою яких на них можуть передаватися якісні зображення та звук з різних аудіо- та відео пристроїв, фотографії, музика тощо: монітор рідкокристалічний LG 43" арт.-43UH5FH.ARUC, з діагоналлю 43" (109,20см); монітор рідкокристалічний LG 55" арт.-55UH5FH.ARUC, з діагоналлю 55" (139,70см). Торгівельна марка: LG.», код товару згідно з УКТЗЕД (ставка мита -10%).

Різниця митних платежів склала 26143,21 грн.

03.02.2022 відносно ОСОБА_1 . Київською митницею складено протокол про порушення митних правил № 0601/10000/22 за ознаками правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України. За результатами розгляду справи про порушення митних правил Київською митницею 23.06.2022 винесено постанову у справі про порушення митних правил № 0601/10000/22.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.ч. 2, 4, 7 ст. 69 МК України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

Наявність рішення митних органів щодо класифікації товарів не є підставою для відмови у прийнятті рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів.

У разі якщо рішення щодо класифікації товарів суперечить рішенню щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів щодо товарів з ідентичними характеристиками, рішення щодо класифікації товарів підлягає скасуванню. У такому разі рішення щодо класифікації товарів втрачає чинність з моменту набрання чинності рішенням щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів, а підприємство не несе відповідальності за негативні наслідки застосування рішення щодо класифікації товарів з моменту його прийняття до моменту його скасування.

Частиною 3 ст. 75 МК України передбачено, що для поміщення товарів у митний режим імпорту особа, на яку покладається дотримання вимог митного режиму, повинна подати митному органу, що здійснює випуск товарів, документи на такі товари; сплатити митні платежі, якими відповідно до законів України обкладаються товари під час ввезення на митну територію України в режимі імпорту; виконати встановлені відповідно до закону вимоги щодо заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до ч. 1 та п. 5 ч. 8 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів: відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів;

Частиною 8 ст. 264 МК України встановлено, що з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу митного органу пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.

Відповідно до вимог ст. 485 МК України (у редакції, чинній на час винесення оскаржуваної постанови) заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

З матеріалів справи вбачається, що дії позивача під час декларування спричинили зменшення розміру митних платежів.

У рішенні Конституційного Суду від 15.06.2022 № 4-р(II)/2022 у справі за конституційними скаргами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 485 Митного кодексу України (щодо індивідуалізації юридичної відповідальності), в пункті 2 резолютивної частини зазначено, що абзац другий статті 485 Митного кодексу України, визнаний неконституційним, втрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Статтю 485 МК України викладено в новій редакції, відповідно до Закону України від 16 листопада 2022 року № 2760-IX «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо врегулювання питання притягнення до адміністративної відповідальності за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів», який набрав чинності 15.12.2022.

Відтак до позивача застосовано санкцію статті 485 МК України в редакції, чинній на день вчинення правопорушення.

Усталена практика Верховного Суду свідчить про те, що склад наведеного вище правопорушення, обумовлює наявність у діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару (справи №159/1687, №640/5078, № 751/1477/17).

Також необхідно врахувати постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року, справа №760/20661/15-а, відповідно до якої встановленні судами попередніх інстанцій обставини, а саме неодноразове декларування ОСОБА_2 даного товару та оформлення його митницею за кодом УКТ ЗЕД зі ставкою мита 5% за тим же контрактом від того ж виробника спростовують доводи викладені позивачем у касаційній скарзі стосовно відсутності мети, умислу, мотиву вчинення правопорушення декларантом і як наслідок відсутності складу самого адміністративного правопорушення, оскільки позивач був обізнаний, що товар повинен декларуватись як «противаги свинцеві для балансування коліс (дисків) легкових та вантажних автомобілів» та класифікується за кодом УКТ ЗЕД зі ставкою мита 5%, а не за кодом УКТ ЗЕД - 780608000 зі ставкою мита 0%.

Та обставина, що позивач є менеджером з логістики, неодноразово заповнював митні декларації, крім цього Київською митницею приймались рішення про визначення коду, згідно з якими ідентичні товари класифікувалися за кодом (від 01.12.2021 № КТ-UA-2021 та від 22.11.2021 № КТ-UA-2021), вказана інформація оприлюднена на Єдиному державному інформаційному веб-порталі «Єдине вікно для міжнародної торгівлі» Держмитслужби (https://cabinet.customs.gov.ua) - вказують, що позивач обізнаний щодо правильної класифікації товару, відтак встановлена спеціальна протиправна мета щодо заявлення неправдивих відомостей в розумінні вищенаведеної практики.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правовірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з яким закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 530 МК України законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, - судом у зв`язку з поданням адміністративного позову або в порядку контролю.

Суд дослідив та надав відповідну правову оцінку інформації, що внесена до митної декларації, яка внесена саме позивачем, з`ясував наявність спеціальної протиправної мети, а тому дійшов висновку, що митний орган правомірно притягнув позивача до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 485 МК України.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 77, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської митниці Державної митної служби України, третя особа Державна митна служба України, про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.С. Жовноватюк