Справа № 380/8739/23
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 рокуЛьвівСправа № 380/8739/23 пров. № А/857/13804/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Качмара В.Я., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року, головуючий суддя Кухар Н.А., ухвалене у м. Львові, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними,-

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ГУ ДПС у Львівській області, ДПС України, в якому просила визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Львівській області щодо анулювання реєстрації фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 платником єдиного податку третьої групи за ставкою 5 відсотків з 26 лютого 2022 року; зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області поновити реєстрацію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 платником єдиного податку третьої групи за ставкою 5 відсотків з дати анулювання реєстрації платником єдиного податку; зобов`язати Державну податкову службу України та Головне управління ДПС у Львівській області відобразити в інтегрованій картці платника єдиного соціального внеску ОСОБА_1 , як особі, яка провадить незалежну професійну діяльність, та в інтегрованій картці платника єдиного соціального внеску ОСОБА_1 , як фізичній особі - підприємцю, нараховані та сплачені єдиний соціальний внесок в сумі 26 539,26 грн., пеню та штрафні санкції з урахуванням рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилалася на те, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-3363-50 від 14.05.2021 року. Проте, відповідачем не внесено зміни до картки облікового рахунку (інтегрованої картки платника) ОСОБА_1 на суму 26 539,26 грн.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року адміністративний позов задоволено частково; зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , відобразивши відомості про скасування рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21 вимоги №Ф-6035-51 від 06.09.2021 року; в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС у Львівській області оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що рішенням було скасовано лише вимогу ГУ ДПС у Львівській області про сплату боргу №Ф-3363-50 від 14.05.2021 року, а не сам борг. Даний борг, був погашений самим позивачем згідно витягу з інтегрованої картки платника податку за 2021 рік, 2022 рік та 2023 рік. Скасування податкової вимоги не скасовує суму податкового боргу, яка була підставою для виставлення скасованої податкової вимоги

На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа підприємець в Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з 16 січня 2020 року.

В період з 21.03.1996 року по 17.12.2010 року було зареєстрована в Головному управлінні Державної податкової служби у Львівській області, як особа, яка проводить незалежну професійну діяльність: приватну нотаріальну діяльність.

Згідно наказу Головного управління юстиції у Львівській області від 17 грудня 2010 року за №1415, припинено з 17 грудня 2010 року нотаріальну діяльність приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та анульовано реєстраційне посвідчення про реєстрацію приватної нотаріальної діяльності, видане управлінням юстиції 21.03.1996 року за № 37.

Листом Головне управління ДПС у Львівській області від 03.06.2020 року за №24239/10/51.5-12 на лист позивача було повідомлено, зокрема про те, що в період з 01.01.2017 року по 31.12.2019 року самозайнятій особі ОСОБА_1 , автоматично нараховувались податкові зобов`язання зі сплати єдиного внеску.

У зв`язку з несплатою даних зобов`язань станом на 03.06.2020 року у самозайнятої особи ОСОБА_1 , рахується податковий борг у сумі 26539,26 грн.

ГУ ДПС України у Львівській області направило позивачу вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3363-50 від 14.05.2021 року, згідно якої зобов`язана сплатити суму боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 22 579,26 грн.

Вважаючи вказану вимогу про сплату боргу (недоїмки) протиправною, позивач звернулася до суду з адміністративним позовом.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21 позов ОСОБА_1 задоволено частково - визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-3363-50 від 14.05.2021 року; в задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Враховуючи, що відповідачем не внесено зміни до картки облікового рахунку (інтегрованої картки платника) ОСОБА_1 , позивач звернулася до суду з цим позовом.

Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що Головним управлінням ДПС у Львівській області протиправно не внесено зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , відобразивши відомості про скасування рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21 вимоги №Ф-6035-51 від 06.09.2021 року.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19-1 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску.

Згідно частини 1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За змістом статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України 12 січня 2021 року №5 визначено правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Відповідно до пункту 1 глави 1 Розділу II Порядку з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Згідно із главою 2 Розділу II Порядку з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДПС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів, зокрема, за напрямами: наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДПС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом Платежі до з`ясування.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, за основним та неосновним місцем обліку закриває ІКП не пізніше наступного робочого дня після формування відомостей в частині тих податків і зборів, щодо яких відсутня заборгованість на відповідній території, та відомостей з відміткою про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Відповідно до підрозділу 2 Розділу І Порядку №5, інформаційна система - інтегрований комплекс процесів, компонентів та засобів апаратного і програмного забезпечення для виконання цільової функції.

Згідно з пунктом 1 підрозділу 1 Розділу ІІ Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються інтегрована картка платника (далі - ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Інформаційна система після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

Облікові показники, які відображаються в ІКП, залежать від форми обліку, яка передбачена умовами адміністрування відповідного платежу, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП).

Відображення в інформаційній системі показників за результатами адміністративного та/або судового оскарження рішень податкових органів визначені Розділом VII Порядку.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 цього Розділу у разі судового провадження - керівник підрозділу судового оскарження (або особа, яка виконує його обов`язки) після отримання ухвали про відкриття провадження у справі за позовом платника чи після отримання матеріалів від відповідного структурного підрозділу податкового органу для підготовки позовної заяви призначає відповідальним за супровід цієї судової справи у суді працівника підрозділу судового оскарження (далі - юрист).

Юрист не пізніше наступного робочого дня, що настає за днем отримання первинних документів, а для документів, що готуються територіальним органом ДПС,- наступного робочого дня після направлення позову до суду підрозділом судового оскарження, здійснює їх реєстрацію в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та вносить первинні показники документів, визначені у підрозділі 2 розділу VII цього Порядку. Сума позову, яка відображена у рішенні суду про визнання недійсними податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, та відповідає сумі податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску заноситься юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

Інформація, яка відображена у рішенні суду про оскарження частини суми податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, заноситься юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати єдиного внеску створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату недоїмки, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.02.2019 року справа №825/999/17, від 26.02.2019 року справа №805/4374/15-а, 30.11.2021 року справа №300/3157/20.

В даному випадку на піставі матеріалів справи судом встановлено, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2021 року у справі №380/9133/21 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3363-50 від 14.05.2021 року.

Разом з тим, в ході розгляду справи судом встановлено, що Головне управління ДПС у Львівській області, не здійснило коригування інтегрованої картки особового рахунку позивача шляхом виключення з особового рахунку платника податків нарахувань зі сплати єдиного внеску, яка визначена вимогою №Ф-3363-50 від 14.05.2021 року, що не заперечується відповідачем та підтверджується наявним в матеріалах справи витягом з інтегрованої картки платника податків.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 року у справі №816/2042/16, наявність у платника податків матеріально-правового інтересу в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигід та податкових зобов`язань платника податків, є правомірними, оскільки у випадку, коли неперерахування податку або збору не є наслідком винних дій платника податків, до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або пред`явлена вимога про повне перерахування податкових платежів.

Відображення податковим органом в інтегрованих картках платника відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань спричиняють правові наслідки саме для платника податку, оскільки від правомірності таких дій фактично залежить фінансовий стан платника податків у розрізі розрахунків із бюджетом, зокрема, щодо наявності та вірного розрахунку заборгованості перед бюджетом з урахуванням періоду її виникнення.

Приймаючи до уваги, що інтегрована картка платника є документом, який знаходиться в оперативному стані і відображає облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету, то зазначення в цій картці суми податку, нарахування якої скасовано судом, порушує права позивача, оскільки відображає несплату неіснуючих податкових зобов`язань.

Отже, у випадку скасування вимоги відповідач зобов`язаний відобразити інформацію в обліковій картці платника.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає вірним висновок суду попередньої інстанції про те, що позовні вимоги в цій частині є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

В іншій частині судове рішення сторонами не оскаржується.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року у справі №380/8739/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді В. Я. Качмар
В. В. Ніколін