Справа № 2-а-1921/10
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 2-а-1921/10

Головуючий у 1-й інстанції: Шульга О.М.

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

07 листопада 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Сапальової Т.В. Ватаманюка Р.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання неправомірних дій та стягнення недовиплачених коштів,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2023 року ОСОБА_1 подала заяву до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області в якій просила виправити описку, яка допущена у постанові суду від 09.04.2010 року в зазначенні її прізвища, де замість " ОСОБА_2 " написано « ОСОБА_2 ».

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08 вересня 2023 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подала апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та прийняти нове рішення - щодо задоволення заяви про виправлення описки.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції, постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2010 року адміністративний позов ОСОБА_1 до управління праці та соціального захисту населення Шевченківської районної у м.Києві державної адміністрації у адміністративній справі №2а-1921/10 задоволено. Визнано дії управління праці та соціального захисту населення Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації неправомірними та зобов`язано провести перерахунок та виплатити ОСОБА_1 допомогу в розмірах, визначених ст.39 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян які постраждали в наслідок Чорнобильської катастрофи» період з 01.01.2008 року по 01.01.2009 року.

Сума, яка підлягає стягненню становить 12681, 76 грн.

Зобов`язано управління праці та соціального захисту населення Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації в подальшому проводити виплату ОСОБА_1 коштів в розмірі, відповідно до ст.39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2012 року скасовано постанову Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09 квітня 2010 року в частині зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Шевченківської в місті Києві державної адміністрації провести перерахунок та виплатити ОСОБА_1 допомогу в розмірах, визначених ст.39 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" за період з 01.01.2008 року по 21.05.2008 року.

Відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог в цій частині.

Виключено з резолютивної частини абзац третій, а саме: "Сума, яка підлягає стягненню становить 12681,76 грн."

Цією ж постановою ухвалено: скасувати постанову Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09 квітня 2010 року в частині зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації в подальшому проводити виплату ОСОБА_1 коштів в розмірі, відповідно до ст.39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

В решті постанову суду - залишено без змін.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 щодо прийняття до обліку рішення суду, виконання якого гарантується державою, Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Київ), листом від 11.08.2023 року, надіслані документи повернуті заявниці, з пропозицією, звернутися до суду для усунення описки в тексті рішення суду, у зв"язку з невідповідністю в постанові прізвища позивача " ОСОБА_2 " до її паспортних даних - ОСОБА_2 ". Також зазначено, що питання про прийняття рішення до обліку вирішуватиметься після приведення документів у відповідність до законодавства.

З огляду на зазначене та наявність допущеної помилки в постанові Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2010, де замість "Стужук" написано «Стужу», ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з заявою в якій просила виправити описку в зазначеному судовому рішенні, зазначив вірне призвище - "Стужук".

Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції дійшов висновку, що з огляду на те, що постанова Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2010 року в частині, яка підлягала виправленню скасована рішенням суду апеляційної інстанції, а отже не тягне правових наслідків, тому відсутні підстави для її задоволення.

Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Положеннями ч.1 ст.5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з положеннями ст.253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою особи, що брала участь у справі, чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Так, з матеріалів справи встановлено, що у першому абзаці описової частини та у четвертому абзаці резолютивної частини постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2010 року допущено описку в написанні прізвища позивача, де зазначено " ОСОБА_2 ", замість " ОСОБА_2 ".

Однак, враховуючи, що резолютивна частина постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2010 року в частині, яка підлягала б виправленню скасована рішенням суду апеляційної інстанції то суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

На переконання колегії суддів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення поданої ОСОБА_1 заяви, адже виправлення описки стосується не тільки скасованої резолютивної частини судового рішення, а і його описової частини (абзац перший описової частини рішення від 09.04.2010). Тому, оскільки в своїй сукупності, зазначена описка свідчить щодо невідповідності прізвища позивача, в цілому (в тексті судового рішення), то це має істотне значення для реалізації залишеного без змін судового рішення, і така описка підлягає виправленню незалежно від часткового скасування відповідної його резолютивної частини.

Положення ж ст.253 КАС України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Таким чином, описка у розумінні статті 253 КАС України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні, зокрема ухвалі, описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі №800/520/16 (провадження №11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 804/5600/16.

За таких обставин, суд першої інстанції, який постановив рішення щодо якого ставиться питання виправлення описки, за наявності такої, дійшов помилкового висновку відмовивши у задоволенні заяви про її виправлення.

Таким чином, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийнята ухвала не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і, підлягає скасуванню, а заява про виправлення описки в судовому рішенні підлягає задоволенню.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з п.4 ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08 вересня 2023 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою заяву ОСОБА_1 про виправлення описки задовольнити.

Виправити описки, допущені в першому абзаці описової частини та у четвертому абзаці резолютивної частини постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09 квітня 2010 року в адміністративній справі №2-а-1921/10, вказавши вірно прізвище позивачки " ОСОБА_2 ".

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Сапальова Т.В. Ватаманюк Р.В.