Справа № 580/4182/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 жовтня 2023 року Справа № 580/4182/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., за участю:

секретаря судового засідання Міщенко Д.А.,

представника позивача Короля О.А. (згідно з ордером),

представник відповідача не прибув,

розглядаючи у відкритому судовому засідання в залі суду в спрощеному провадженні адміністративну справу за позовом адвоката Короля О.А. від імені ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними і скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

14.09.2022 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов адвоката Короля О.А. (18001, м.Черкаси, вул.Н.Сотні, 121, оф.4) від імені ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) (далі відповідач) про:

визнання протиправним і скасування акту службового розслідування від 12.07.2022 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності;

визнання протиправним і скасування наказу командира відповідача від 16.07.2022 №27 про результати проведення службового розслідування відносно позивача.

Додатково просив стягнути з відповідача судові витрати, зазначив, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і очікує понести у зв`язку з розглядом справи складається з витрат на правову допомогу та на момент звернення до суду становить 7500,00грн та 500,00грн за 1 судове засідання.

Обґрунтовуючи позов зазначив, що відповідач не провів об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин, а саме не встановив та не обґрунтував, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку, що спричинило застосування дисциплінарного стягнення.

Ухвалою від 15 вересня 2022 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, а її розгляд вирішив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

25 жовтня 2022 року ухвалою суд відмовив повністю у задоволенні клопотання (вх. від 25.10.2022 №32386/22) адвоката Короля О.А. про розгляд адміністративної справи у судовому засіданні з викликом сторін.

01 листопада 2022 року ухвалою суд зупинив провадження у справі на період до припинення перебування відповідача переведеним на воєнний стан.

02 жовтня 2023 року ухвалою суд призначив відкрите судове засідання у справі для вирішення питання можливості поновити провадження у справі та продовжити її розгляд на 18 жовтня 2023 року о 16 год. 00 хв.

Ухвалою від 18 жовтня 2023 року суд відклав розгляд адміністративної справи та призначив судове засідання на 24 жовтня 2023 року о 14:00 год.

24 жовтня 2023 року ухвалою суд відклав розгляд адміністративної справи та призначив судове засідання на 30 жовтня 2023 року о 14:00 год.

27 жовтня 2023 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. Обгрунтовуючи зазначив, що оскаржуваний акт службового розслідування не має обов`язкового характеру і не набуває статусу рішення у розумінні статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України. Тому позовні вимоги про скасування акту службового розслідування не належать розгляду у порядку адміністративного судочинства. Посилався на висновки Верховного Суду у постановах від 05.04.2019 у справі № 817/3305/15, від06.02,2018 у справі № 810/7195/14. Матеріалами службового розслідування встановлено, що позивач 30.06.2022 не направлявся на лікування за межі частини та гарнізону (не отримував атестат на речове і грошове забезпечення, проїзні документи до місця розташування лікувального закладу і назад). Тому його дії кваліфікуються як недбале ставлення військової службової особи до військової служби та самовільне залишення меж військової частини та гарнізону м. Черкаси. Факт самовільного залишення місця служби та гарнізону без відповідного рапорту на ім`я безпосереднього керівника та без відповідного рішення командування про надання дозволу на залишення місця служби, підтверджується матеріалами службового розслідування, а твердження позивача, що рапорт за нього писав хтось інший є введенням суд в оману, позаяк військовослужбовець не може залишити меж військової частини просто написавши рапорт та не отримавши погодження керівника. Будучи військовою службовою особою, на яку покладено виконання військових завдань, позивач діючи всупереч інтересам служби та у порушення вимог законодавства України вчинив дисциплінарне порушення. Щодо посилання позивача в обґрунтування позовних вимог на постанови Соснівського районного суду м. Черкаси у справах 712/5561/22 та 712/5562/22 зазначив, що вказані провадження закритті за відсутності в діях позивача складу саме адміністративного правопорушення, натомість предметом розгляду цієї справи є встановлення наявності/відсутності факту дисциплінарного правопорушення.

Заслухавши сторін, дослідивши письмові докази, суд установив підстави для закриття провадження у частині позовної вимоги про визнання протиправним і скасування акту службового розслідування від 12.07.2022 з огляду на таке.

Суд урахував, що згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.2 ст.5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина п`ята ст.5 КАС України визначає, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Отже, захист прав, свобод чи інтересів особи може здійснюватися судом в інший спосіб, ніж зазначено вище в переліку, який не суперечить закону.

Згідно з ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Оскільки позивач оскаржив акти відповідача, суд урахував, що в пункті 19 ч.1 ст.4 КАС України вказане поняття "індивідуальний акт" - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Отже, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Позивач проходив військову службу у відповідача. Укінці червня 2022 року звернувся у медичну частину. За результатами огляду начальник медичного пункту ОСОБА_2 29.06.2022 склала направлення № 166 до невролога та направлення № 167 на госпіталізацію до невролога. 30.06.2022 позивач звернувся до лікувального закладу за місцем проживання. Того ж дня позивачу зателефонували представники відповідача та повідомили, що він не має права лікуватися за місцем проживання і про необхідність повернутися до місця проходження служби. 01.07.2022 командир 1-ї роти ВСП Військової частини НОМЕР_1 капітан А.ОБРУЧ звернувся рапортом до командира частини, в якому доповів, що йому стало відомо, що позивач знаходиться за межами Військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_3 . Дозвіл на виїзд за межі Черкаського гарнізону позивач не отримував. Тому в телефонному режимі він отримав наказ негайно прибути до Військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_3 . Позивач прибув до місяця служби 01.07.2022 близько 11год 00хв. На підставі викладеного та оскільки в діях позивача присутні ознаки порушення військової дисципліни просив рішення щодо проведення службового розслідування щодо вказаного факту з метою встановлення обставин по суті та притягнення винних осіб до встановленого виду юридичної відповідальності. Командир Військової частини НОМЕР_1 підполковник ОСОБА_3 видав наказ від 02.07.2022 №91 «Про призначення та проведення службового розслідування».

Службове розслідування оформлене письмовим актом від 12.07.2022 службового розслідування для з`ясування причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення старшим навідником гранатометного відділення 1-ї роти ВСП старшим солдатом позивачем, а саме виїзду без дозволу за межі Черкаського гарнізону та встановлення ступеню вини його та інших посадових осіб.

Позивач не погоджуючись зі вказаним вище актом звернувся до суду та просить визнати його протиправним і скасувати.

В зазначеноу контексті суд взяв до уваги, що акт службового розслідування фіксує певні обставини та не є остаточним документом, не зобов`язує вчиняти будь-які дії. Висновки службового розслідування, що викладені в акті, не породжують правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача. Акт службового розслідування не є документом, що містить норми права загальної або індивідуальної дії, не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню до якого він прийнятий.

10 лютого 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 640/9600/20 зазначив:

«…Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.

Водночас обов`язковою ознакою рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Таким чином, правова природа оскаржуваного висновку службового розслідування унеможливлює здійснення судового розгляду вимог про визнання протиправним і скасування висновку за результатами службового розслідування, у зв`язку із чим ці позовні вимоги не можуть розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

За правилом пункту 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження в справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд зазначає, що поняття «спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в ширшому значенні, тобто воно стосується як спорів, що не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

З огляду на те, що висновок службового розслідування не створює безпосередньо для позивача жодних юридичних прав та/чи обов`язків спір щодо його оскарження не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, тому рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню із закриттям провадження в справі.»

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 826/13810/16, від 12 грудня 2019 року у справі № 815/3366/16, від 29 листопада 2019 року у справі № 808/965/17.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тому суд дійшов висновку, що оскаржуваний акт службового розслідування не має обов`язкового характеру і не має статусу рішення у розумінні ст.19 КАС України, яке можна оскаржити. Його скасування безпосередньо не відновить заявлене право на працю, з огляду на що не забезпечується мета адміністративного судочинства. Тому позовна вимога про визнання протиправним і скасування акту службового розслідування від 12.07.2022 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не підляає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Згідно з п. 1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. То ж наявні підстави для закриття провадження у цій частині позову.

Частиною другою ст.238 КАС України встановлено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.7 Закону України від 08.07.2011 №3676-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон №№3676-VI) сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Зважаючи, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до ст.5 вказаного Закону, відсутні підстави для його повернення.

Керуючись ст.ст. 2-20,72-78, 132-140,181-185, 236-246, 257-263 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити провадження в частині позовної вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним і скасування акту службового розслідування від 12.07.2022 Військової частини НОМЕР_1 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. В іншій частині продовжити розгляд справи по суті.

2. Роз`яснити про неможливість повторного звернення одного й того ж позивача з тим самим предметом і з тих самих підстав до адміністративного суду.

3. Копію ухвали направити учасникам справи.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Ухвала виготовлена у повному обсязі 06.11.2023.