Справа № 320/28386/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 листопада 2023 року Справа № 320/28386/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у порядку письмового провадження клопотання позивача та відповідача в адміністративній справі за позовом Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Міністерства юстиції України за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" та Державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олени Володимирівни про визнання протиправним та скасування наказу ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу, у якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 20.06.2023 № 2293/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олени Володимирівни, прийнятий на підставі акту від 20.06.2023 № 3530/19.1.1/23 за результатами проведення камеральної перевірки державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олени Володимирівни.

24.08.2023, ухвалою суду дана позовна заява була відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України залишена без руху у зв`язку із невідповідністю останньої ч. 4 ст. 161 КАС України та визначено позивачу порядок та строк усунення недоліків позовної заяви.

04.09.2023, позивачем недоліки позовної заяви повністю усунуто.

19.09.2023, ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження, справу визначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Також, ухвалою суду залучено до участі в справі на стороні позивача в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (01001, м. Київ, вул. Малопідвальна, 8, ) та Державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олену Володимирівну (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Ухвала суду надіслана сторонам по справі.

23.10.2023 відповідачем подано до суду відзив.

Позивачем подано до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, обґрунтовуючи останнє важливістю даної справи для позивача, необхідності розгляду даної справи судом об`єктивно та всебічно, бажанням надати усні пояснення по суті спору враховуючи, що дані спірні правовідносини стосується реєстрації речових прав на нерухоме майно та які регулюються спеціальним законодавством.

Також, відповідачем подано до суду клопотання з проханням розглянути справу за правилами загального позовного провадження та призначити дату підготовчого засідання, яку обґрунтовано тим, що віднесення справи до категорії справ незначної складності впливає на права Міністерства юстиції України на оскарження рішення в касаційному порядку.

Вирішуючи вказані клопотання від позивача та відповідача, суд враховує обставини оголошено в країні воєнного стану, навантаження судді, період перебування судді у відпустці та відрядження, відповідно вказує слідуюче.

Згідно з пунктом 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства та на визначення такої форми впливає характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників тощо.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України вбачається, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд вважає необхідним застосувати позицію Верховного Суду викладену в ухвалі від 05 квітня 2021 року по справа № 420/8512/20 та зазначити стосовно "виняткового значення" справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.

Відтак, особа має обґрунтувати наявність відповідних обставин такої "винятковості" та відповідач і позивач жодних обґрунтувань у своїх клопотаннях не наводить.

Відповідно, суд зазначає, що винятковість надається судом окремо по кожному випадку, з урахуванням обставин по справі, виходячи з предмету спору, сторін по справі та в даній справі предмет спору не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих, враховуючи відповідно й те, що спірні правовідносини стосується реєстрації речових прав на нерухоме майно які регулюються спеціальним законодавством, позивачем та відповідачем не зазначено, чому даний спір не можливо буде вирішити у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання, які обставини можуть бути встановлені судом лише в судовому засіданні, окрім поданих письмових доказів сторонами до суду.

Враховуючи викладене, характер спірних правовідносин, предмет та підстави позову, склад учасників процесу та предмет доказування у справі, який на позицію суду є незначної складності, що у сукупності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін чи розгляду справи в загальному позовному провадженні для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим подані клопотання суд лишає без задоволення.

Керуючись статтями 4, 12, 248, 256, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні клопотань позивача про призначення справи до розгляду у судовому засіданні та відповідача про розгляд справи у загальному позовному провадженні та призначенні дати підготовчого засідання, - відмовити.

2. Ухвалу надіслати сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.