Справа № 160/2902/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 листопада 2023 рокуСправа №160/2902/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Калугіної Н.Є.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в порядку письмового провадження у м. Дніпрі клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та клопотання про виклик та допит свідків в адміністративній справі №160/2902/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування акта, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Акт службового розслідування, проведений інженером інформаційно-телекомунікаційного вузла зв`язку старшим лейтенантом ОСОБА_2 , та затверджений командиром Військової частини НОМЕР_2 полковником ОСОБА_3 , на підставі якого винесений наказ №3779 від 24.10.2022 «Про результати службового розслідування» стосовно старшого солдата резерву 16 запасної роти військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 №3779 від 24.10.2022 «Про результати службового розслідування» стосовно старшого солдата резерву 16 запасної роти військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) негайно нарахувати та виплатити старшому солдату резерву 16 запасної роти військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 : грошове забезпечення з 11.10.2022 по 13.10.2022 включно, премію за жовтень 2022 року в розмірі 100 відсотків, додаткову винагороду за жовтень 2022.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2023 року, позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання: заяви про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску, у разі його пропуску.

Представником позивача 07.08.2023 року через підсистему «Електронний суд» було надіслано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року було визнано причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом поважними, а заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду- задоволено, прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження в адміністративній справі №160/2902/23 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

Крім того, вищезазначеною ухвалою суду було зобов`язано позивача у 5-денний термін з дня отримання даної ухвали, надати до суду оригінал позовної заяви з додатками для суду та відповідача у справі та витребувано у військової частини НОМЕР_1 засвідчені належним чином копії матеріалів службового розслідування щодо самовільного залишення ОСОБА_1 території військової частини та наказу № 3779 від 24.10.2022 "Про результати службового розслідування".

22.08.2023 року через підсистему «Електронний суд» представником позивача до суду було надіслано повідомлення про направлення засобами поштового зв`язку оригіналів позовної заяви з додатками для суду та відповідача 18.02.2023 року.

22.08.2023 року до суду надійшов оригінал позовної заяви з додатками для суду та відповідача.

Крім того, до вказаної позовної заяви позивачем було долучено клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та клопотання про виклик та допит свідків.

При вирішенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, суд виходить із наступного.

Положеннями ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

За змістом приписів ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з п.10 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст.262 КАС України.

Так, відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, згідно з ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 статті 262 КАС України встановлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

З аналізу наведених приписів ст.262 КАС України слідує, що призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін є правом суду і здійснюється у разі наявності обґрунтованих на те підстав, існування яких має довести сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Як зазначалося вище, звертаючись із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, позивач формально зазначив про те, що для належного захисту його прав, свобод та інтересів, він бажає особисто надати пояснення в судовому засіданні, однак, не зазначивши при цьому, які негативні наслідки матиме її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, а також дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Суд також звертає увагу позивача на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Крім того, позивач не позбавлений права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відповіді на відзив на позовну заяву, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з частиною 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи вищевикладене, також беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не знаходить обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом сторін та приходить до висновку, що подане позивачем клопотання є необґрунтованим та в його задоволенні має бути відмовлено.

При вирішенні клопотання позивача про виклик та допит свідків, суд виходить із наступного.

Так, у вказаному клопотанні позивач просить викликати до суду та допитати у якості свідків:

1) Старшого лейтенанта ОСОБА_4 , місце проходження служби - Військова частина НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), засоби зв`язку: НОМЕР_4 .

2) ОСОБА_5 , місце проходження служби - Військова частина НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), засоби зв`язку: НОМЕР_5 .

3) Старшого солдата ОСОБА_6 , місце проходження служби - Військова частина НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), засоби зв`язку: НОМЕР_6 .

4) Солдата ОСОБА_7 , місце проходження служби - Військова частина НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), засоби зв`язку: НОМЕР_7 .

5) Молодшого сержанта ОСОБА_8 , місце проходження служби - Військова частина НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), засоби зв`язку: НОМЕР_8 .

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що вищевказані особи можуть підтвердити факт перебування позивача з 11.10.2022 по 14.10.2022 у військовій частині.

За приписами частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частина друга статті 72 КАС України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

За правилами частини першої статті 92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити (частина друга статті 92 КАС України).

Системний аналіз вказаних вище норм дає підстави для висновку, що для вирішення питання щодо наявності підстав для виклику до суду свідків перевірці підлягають два критерії: процесуальний та матеріальний.

Процесуальний критерій полягає у перевірці поданої до суду заяви на виконання стороною вимог норм КАС України щодо порядку, строків та дотримання форми і вимог щодо такого виду заяви.

Другий матеріальний критерій полягає у встановленні доцільності вчинення такої процесуальної дії з точки зору: чи можуть особи (свідки) повідомити суду про відомі їм обставини, які мають значення для справи; чи будуть показання свідків достатніми доказами, які у своїй сукупності дадуть змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять саме до предмета доказування (стаття 76 КАС України).

Згідно з ч.2 ст.74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Беручи до уваги викладене, а також зважаючи на предмет спору та наявні у матеріалах справи докази, зважаючи на те, що справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, то суд доходить висновку, що підстави для виклику свідків - відсутні, а подане позивачем клопотання, відповідно, не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та клопотання про виклик та допит свідків в адміністративній справі №160/2902/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування акта, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії- відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя Н.Є. Калугіна