Справа № 600/2509/23-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2023-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 р. м. Чернівці Справа № 600/2509/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григораша В.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Вепрюк А.В.;

представника позивача не з`явився;

представників відповідача Теутуляк С.А., Проскурняк Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бестком Дистрибюшн" до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

26.04.2023 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Бестком Дистибюшн" до Головного управління ДПС у Чернівецькій області з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області №409 від 30.12.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується із оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, оскільки камеральна перевірка податкової декларації за січень 2022 була проведена неправомірно, всупереч пп. 69.2 п. 69 підрозділу ХХ "Перехідні положення", згідно якого камеральна податкова перевірка повинна здійснюватись в терміни як для звітного періоду червень 2022. Тобто розпочинатись на наступний день після 20 серпня 2022 та завершитись не пізніше 20 жовтня 2022.

Водночас, камеральна перевірка податкової декларації за січень 2022 (з урахуванням останнього уточнення, поданого в червні 2022) проведена відповідачем у період з 30.11.2022 до 30.11.2022, тобто в порушення пп. 69.2 п. 69 підрозділу ХХ "Перехідні положення" та ст. п. 75.1 ст. 75 ПК України.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що камеральна перевірка повноти відображення показників у податковій звітності з податку на додану вартість за період з січень 2022 (податкова декларація з ПДВ за січень 2022 від 21.02.2022 №, уточнюючий розрахунок за січень 2022 від 23.02.2022 №, уточнюючий розрахунок за січень 2022 від 21.03.2022 №, уточнюючий розрахунок за січень 2022 від 24.06.2022 №) була проведена з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.

Ухвалою суду від 03.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи на 12:00 год. 06.06.2023.

Судове засідання призначене на 06.06.2023 о 12:00 год. за клопотанням представника позивача відкладено та призначено її розгляд на 20.06.2023 об 11:00 год.

Представник позивача в судове засідання 20.06.2023 не з`явився, проте подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. У судовому засіданні, призначеному на 20.06.2023 оголошено перерву до 10:00 год 06.07.2023.

Судове засідання призначене на 06.07.2023 10:00 год. відкладено та призначено її розгляд на 24.08.2023 о 10:00 год.

Судове засідання призначене на 24.08.2023 о 10:00 год.за клопотанням представника відповідача відкладено та призначено її розгляд на 26.09.2023 об 11:00 год.

Судове засідання призначене на 26.09.2023 об 11:00 год не відбулось, оскільки у період з 25.09.2023 по 29.09.2023 суддя Григораш В.О. перебував у відпустці.

Судове засідання призначено на 19.10.2023 о10:00 год.

У судовому засіданні призначеному на 19.10.2023 о 10:00 год. прийнято рішення про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За результатами розгляду справи в підготовчому судовому засіданні, ухвалою суду від 19.10.2023 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10:00 год. 31.10.2023.

У судове засідання, призначене на 10:00 год 31.10.2023, представник позивача не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що, враховуючи раніше подане клопотання про розгляд справи за його відсутності, не перешкоджало розгляду справи без його участі.

Представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог з посиланням на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши доводи представників відповідача, що прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Бестком Дистрибюшн" з 18.04.2014 зареєстроване як юридична особа та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС в Чернівецькій області як платник податків. Основним видом економічної діяльності за КВЕД 46.38 є оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками.

Як вбачається із матеріалів справи, на підставі п.п. 19-1.1.1, п.п. 19-1.1.2, п. 19-1.1 ст. 19-1, п.п.20.1.4, п.п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 та п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України ГДІ Чернівецького відділу податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області Чорною С.В., проведено камеральну перевірку даних, відображених в ЄРПН та задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за січень 2022.

Перевірку проведено в період з 30.11.2022 по 30.11.2022 у приміщенні ГУ ДПС у Чернівецькій області, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 200-а.

За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки повноти відображення показників у податковій звітності з податку на додану вартість від 30.11.2022 №4266/ж5/24-13-04-09/39187122, у якому зафіксовано встановлення порушення п. 44.1 ст. 44, п. 198.6 ст. 198, ст. 200, п. 200.1 та ст. 200 п. 200.2 ПК України, внаслідок чого занижено позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до Державного бюджету (ряд 18) на 1054895 грн.

На підставі висновків, викладених у вказаному акті перевірки, 30.12.2022 Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області винесено податкове повідомлення-рішення №409, яким збільшено суму грошового забезпечення за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 13807493,75 грн, в тому числі за податковими та/або іншими зобов`язаннями у сумі 1054795 та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) у сумі 263698,75 грн.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомлення-рішенням, позивачем подано до Державної податкової служби України скаргу (вх. №2682/6 від 31.01.2023).

За результатами розгляду вказаної скарги Державною податковою службою України прийнято рішення від 30.03.2023 №7829/6199-00-00-01-01-06 про залишення скарги без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення №409 від 30.12.2022 протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом про її скасування.

До вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Відповідно до п.п.16.1.3 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно (п. 31.1 ПК України).

Згідно зі ст. 35 ПК України сплата податків та зборів здійснюється в грошовій формі у національній валюті України, крім випадків, передбачених цим Кодексом або законами з питань митної справи. Сплата податків та зборів здійснюється в готівковій або безготівковій формі, крім випадків, передбачених цим Кодексом або законами з питань митної справи. Порядок сплати податків та зборів встановлюється цим Кодексом або законами з питань митної справи для кожного податку окремо.

Відповідно до ст. 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Відповідно до пп. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

За приписами п.46.1 ст. 46 ПК України податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Відповідно до п.п. 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.

Згідно п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО (абзац перший підп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України).

Абзацом другим цієї норми передбачено, що предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків).

Відповідно до п.п.76.1-76.3 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Особливість камеральної перевірки полягають у тому, що її проведення не потребує наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, згоди платника податків та його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання чи інших порушень. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей камеральною перевіркою не охоплюється.

Відтак, камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст.86 ПК України.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Відповідно до положень п.86.1 ст.86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідки), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із зауваженнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Загальне поняття акта перевірки наведено у пункті 2 порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, згідно з яким - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.02.2022 ТОВ "Бестком Дистибюшн" подано до податкового органу податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2022 р.

30.11.2022 ГДІ Чернівецького відділу податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області Чорною С.В., проведено камеральну перевірку даних позивача, відображених в ЄРПН та задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за січень 2022.

При перевірці, працівником ГУ ДПС у Чернівецькій області використано дані з системи електронного адміністрування податку на додану вартість; АІС "Податковий блок"; дані ЄРПН; податкову декларацію з ПДВ за січень 2022 від 21.02.2022 №; уточнюючі розрахунки від 23.02.2022 №, від 21.03.2022 №, від 24.06.2022 №.

В ході перевірки показників податкової декларації/уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за січень 2022 встановлено, що ТОВ "Бестком Дистрибюшн" в додатку №1 до декларації з ПДВ за січень 2022 відображено податкові накладні на загальну суму 2120556 грн, в тому числі до податкового кредиту включено контрагента ТОВ "Неше ЛТД" на суму ПДВ 1054795 грн, при цьому вказані податкові накладні мають статус "відмовлено в реєстрації за рішенням Комісії". "Скаргу не задоволено", а саме: стосовно податкових накладних від 11.01.2022 №1, від 28.01.2022 №9, від 26.01.2022 №8, від 04.01.2022 №2, від 05.01.2022 №3, від 21.01.2022 №6, від 21.01.2022 №5, від 26.01.2022 №7, від 16.01.2022 №4, від 27.01.2022 №10.

В судовому засіданні, представники відповідача вказували, що в січні 2022 на ТОВ "Бестком Дистрибюшн" було виписано податкову накладну №1 від 17.01.2022, ТОВ "Шарп" на суму ПДВ 105000 грн, яка має статус "відмовлено в реєстрації за рішенням Комісії", при цьому платником не включено дану податкову накладну до податкового кредиту січня 2022, а тому на думку представника позивач був обізнаний з нормами ПК України щодо включення до податкового кредиту виключно податкових накладних, що зареєстровані в ЄРПН.

В ході проведення камеральної перевірки встановлено завищення позивачем задекларованих у рядку 10.1Б сум податкового кредиту, а саме згідно з даними підприємства 2120556 грн, відповідно до даних ЄРПН - 1065761 грн, відхилення в сумі ПДВ 1054795 грн та ряд. 17 Б на 1054795 грн, що призвело до заниження ряд. 18 (позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (ряд. 9Б ряд. 17Б декларації) на 1054795 грн).

Таким чином, під час проведення камеральної перевірки, відповідачем встановлено розбіжність між даними ЄРПН і даними податкової декларації позивача з ПДВ за січень 2022 з урахуванням уточнюючих розрахунків на суму 1054795 грн.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивач не заперечував щодо суті виявленого під час перевірки порушення, водночас, наголошував на тому, що камеральна перевірка проводилась працівником податкового органу поза межами максимально встановленого строку на її проведення та всупереч пп. 69.2 п. 69 підрозділу ХХ "Перехідні положення", згідно якого камеральна податкова перевірка повинна здійснюватись в терміни як для звітного періоду червень 2022. Тобто розпочинатись на наступний день після 20 серпня 2022 та завершитись не пізніше 20 жовтня 2022.

Зокрема, обґрунтовуючи протиправність проведення відповідачем камеральної перевірки, позивач посилався на те, що камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди: лютий, березень, квітень, травень 2022 розпочинається на наступний день після 20 липня 2022 та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року; червень, липень 2022 розпочинаються на наступний день після 20 серпня 2022 та завершуються не пізніше 20 жовтня 2022.

Надаючи оцінку доводам позивача та перевіряючи правильність прийняття відповідачем оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 69.2 підрозділу 10 "Інші перехідні положення" ПК України (в редакції Закону № 2120-IX від 15.03.2022; із змінами, внесеними згідно із Законами № 2142-IX від 24.03.2022, №2173-IX від 01.04.2022) - податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім: камеральних перевірок декларацій або уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, показники яких сформовані на підставі податкових накладних та/або розрахунків коригування, складених та зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та/або митних декларацій, за виключенням товарів (продукції), визначених підпунктами 215.3.1, 215.3.2, 215.3.2-1 та 215.3.3-1 пункту 215.3 статті 215 Кодексу.

Така камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена протягом 90 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Відповідно до пункту 69.2 Підрозділу 10 "Інші перехідні положення" ПК України (в редакції Закону № 2120-IX від 15.03.2022; із змінами, внесеними згідно із Законами № 2142-IX від 24.03.2022, № 2173-IX від 01.04.2022; в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022) податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім:

а) камеральних перевірок; (Абзац другий підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX набирає чинності з 2 червня 2022 року в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування);

б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями;

в) фактичних перевірок.

Камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди:

(Абзац п`ятий підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX набирає чинності з 2 червня 2022 року в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування)

лютий, березень, квітень, травень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 липня 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року; (Абзац шостий підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX набирає чинності з 2 червня 2022 року в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування)

червень, липень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 серпня 2022 року та завершуються не пізніше 20 жовтня 2022 року. (Абзац сьомий підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX набирає чинності з 2 червня 2022 року в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування).

Подані уточнюючі розрахунки до податкових декларацій з податку на додану вартість за звітні податкові періоди до лютого 2022 року перевіряються у строк, визначений цим пунктом для звітного періоду, на який припадає день подання такого уточнюючого розрахунку. (Абзац восьмий підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX набирає чинності з 2 червня 2022 року в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування).

Отже, подовжений у порівнянні з загальною нормою п. 76.3 ст. 76 ПКУ (30 днів) строк у 90 календарних днів на проведення камеральних перевірок декларацій або уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, для податкового періоду січень 2022 був передбачений редакцією п. 69.2 підрозділу 10 розділу XX ПКУ до 01.06.2022 включно.

Разом із цим, суд звертає увагу на те, що порядок проведення камеральної перевірки та його процедуру врегульовано статтею 76 Податкового кодексу України.

Зокрема, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Водночас, в силу вимог п. 102.1 статті 102 Податкового кодексу України, яка регулює строки давності та їх застосування, контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації, контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Як зазначалось вище та встановлено судом, 30.11.2022 у приміщенні ГУ ДПС у Чернівецькій області, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 200-а, ГДІ Чернівецького відділу податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області Чорною С.В., проведено камеральну перевірку даних ТОВ "Бестком Дистрибюшн", відображених в ЄРПН та задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за січень 2022.

Натомість, зважаючи на встановлені в ході проведення камеральної перевірки порушення позивачем вимог податкового законодавства, та відповідно, не заперечення у даному випадку позивачем проти виявлених контролюючим органом порушень, суд вважає, що твердження, на які посилається позивач в обґрунтування своїх доводів, як на єдину підставу для визнання протиправним та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, є процедурними порушеннями.

Суд звертає увагу на те, що у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18 зазначено, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

У постанові Верховного Суду від 20.10.2020 у справі №816/4605/15 викладена позиція про те, що допущені контролюючим органом процедурні порушення, у тому числі й ті, що пов`язані, зокрема, з оформленням результатів контролюючого заходу, недотриманням строку прийняття податкових повідомлень-рішень тощо, не можуть слугувати самостійною підставою для звільнення платника податків від відповідальності за вчинені ним податкові правопорушення, та можуть бути прийняті судом до уваги за умови підтвердження належними та допустимими доказами добросовісного виконання таким платником власного податкового обов`язку.

Водночас, позивачем фактично не оспорюється встановлене контролюючим органом правопорушення, оскільки не надано до суду доказів добросовісного виконання власного податкового обов`язку.

З огляду на викладене, суд не приймає до уваги посилання позивача на процедурні порушення проведення відповідачем камеральної перевірки, як на єдину підставу для визнання протиправними та скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Суд зважає, що у силу правового висновку постанови Верховного Суду від 07.11.2019 по справі №826/1647/16 (адміністративне провадження № К/9901/16112/18) обов`язковою умовою визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями.

Поряд із цим, суд наголошує на тому, що проведення відповідачем камеральної перевірки щодо податкової декларації позивача за січень 2022 не в терміни визначені пп. 69.2 п. 69 підрозділу ХХ "Перехідні положення", як стверджує позивач, не впливає на правомірність спірного податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області №409 від 30.12.2022, оскільки в ньому чітко зазначено порушення позивачем вимог податкового законодавства, що не заперечується самим позивачем.

Таким чином, зважаючи на встановлення порушення позивачем вимог податкового законодавства, суд вважає, що приймаючи оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення №409 від 30.12.2022, контролюючий орган діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб визначений законом,

Відтак, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд прийшов до висновку про не обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Позивач не довів суду правомірність заявлених вимог, в той час як відповідач надав належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження своїх доводів.

Враховуючи наведене, суд вважає, що вимоги позивача є не обґрунтованими, не відповідають обставинам справи і наявним матеріалам, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

У відповідності до ч. 5 ст. 139 КАС України у разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, то у суду відсутні підстави для вирішення питання про розподіл судового збору.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Бестком Дистрибюшн" до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовити.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Бестком Дистрибюшн" (вул. Головна, 265В, м. Чернівці, );

Відповідач - Головне управління ДПС у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, 200-А, м. Чернівці, ).

Суддя В.О. Григораш

Повне судове рішення складено 06.11.2023