Справа № 520/9959/22
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2023-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 р. Справа № 520/9959/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Рєзнікової С.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.2023, головуючий суддя І інстанції: Волошин Д.А., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 25.01.23 по справі № 520/9959/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції України в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати пункт 1 наказу начальника ГУНП в Харківській області Тимошка В. за № 536 від 06.10.2022, яким начальника сектору превенції відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області капітана поліції Виноградського Руслана Олексійовича (жетон 0086522) звільнено зі служби в поліції;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника ГУНП в Харківській області Тимошка В. за № 493 о/с від 14.10.2022 в частині звільнення начальника сектору превенції відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 (жетон 0086522) зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді начальника сектору превенції відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області, капітана поліції (жетон 0086522);

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14.10.2022 по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку середньоденної заробітної плати 2034,33 гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що накази начальника ГУНП в Харківській області № 536 від 06.10.2022 та № 493 о/с від 14.10.2022 в частині застосування до начальника сектору превенції відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.23 позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишено без задоволення.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.2023 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що огляд водія на стан сп`яніння на місці зупинки починається з моменту залучення двох свідків, оскільки всі дії, визначені законодавством та направлені на встановлення чи спростування стану сп`яніння поліцейським за вимогами ч.2 ст. 266 КУпАП мають відбуватися виключно в присутності свідків, недотримання чого в силу ч. 5 ст. 266 КУпАП призводить до недійсності такого огляду.

Коли ж водій не згоден на проведення огляду на стан сп`яніння поліцейським на місці зупинки з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатом огляд проводиться в закладах охорони здоров`я (ч. 3 ст. 266 КУпАП), тобто огляд на стан сп`яніння не закінчується, а продовжується, у зв`язку із чим свідки мають бути присутніми для встановлення чи спростування стану сп`яніння у відповідному закладі охорони здоров`я з оформленням результатів такого огляду.

Апелянт на відеозаписі доданого до матеріалів справи зазначав, що його було зупинено близько 20.00 години і запропоновано пройти огляд, на що він погодився, однак огляд проведено не було, а наразі він не погоджується проходити огляд. При цьому поліцейський проголошує час "відмови" ОСОБА_1 , а саме "23.23 години".

Водночас, протокол відносно ОСОБА_1 було складено о 22.45 годині, що свідчить про те, що спочатку було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, а потім поліцейські зафіксували на відео відмову ОСОБА_1 .

Направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, відповідно до якого ОСОБА_1 був направлений на огляд до КНП "БМР ХО "БКБ ЛіЛ" Первомайська ЦРЛ, не містить повної дати його складання, а час зазначений "20.10", що позбавляє можливості визначитися з відношенням цього направлення до певної події.

Позивач зазначає, що командир зателефонував до вищого керівництва, повідомив, що ОСОБА_1 не п`яний і отримав наказ про виклик патрульних і проведення перевірки згідно із законом.

Патрульні дуже довго збирали матеріал, а, здебільшого була затримка у зв`язку із відсутністю у прибулих патрульних аналізаторів для драгеру. Ніяких усних наказів позивачу надано не було і він не міг на підставі усного наказу, без акту огляду та направлення на медичний огляд пройти його.

Позивач стверджує, що не відмовлявся від огляду поліцейським на стан алкогольного сп`яніння, а спеціальні технічні засоби були неукоплектовані.

Медичний заклад до якого б позивач мав з`явитись, не був вказаний поліцейським. А свідкі були відсутні.

Також, пояснення двох водіїв, щодо дорожньо-транспортної пригоди різняться, а тому відсутність будь-яких фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку суд повинен встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи в даному випадку не дає можливості беззаперечно кваліфікувати дії ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП.

Відповідач подав відзив, в якому зазначив, що дисциплінарною комісією під час вивчення відеозаписів, зроблених на камеру мобільного телефону поліцейськими наряду ГРПП встановлено, що обставини, викладені у поясненнях поліцейських, які перебували на місці ДТП за участю ОСОБА_1 та факт його відмови пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння y встановленому законом порядку, підтверджується даними відеозапису.

Позивач відмовився від проходження медичного огляду на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатору "Драгер" на місці, мотивуючи це тим, що не впевнений у походженні мундштуків, які були доставлені на місце іншими поліцейськими та посилаючись на час, який пройшов після ДТП. На виконання усного наказу керівника щодо проходження тесту на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатору, заявник, повинен був безумовно виконати наказ керівника, але не зробив цього. Також, не повідомив про дорожньо-транспортну пригоду органу чи уповноваженому підрозділу Національної поліції.

Згідно із Висновком проведеного службового розслідування встановлено, що дії позивача як учасника дорожньо-транспортної пригоди, прямо суперечили нормативним положенням, оскільки позивач усвідомлював свою причетність до ДТП, однак не повідомив про свою причетність поліцію та безпосереднього керівника.

Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності не у зв`язку із вчиненням ним адміністративних правопорушень, а за порушення службової дисципліни. Отже, позивач всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху України та статті 16 Закону № 3353-ХІІ відмовився від виконання законних вимог поліції.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу позивач підтримав вимоги і доводи поданої апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 22.09.2022 №1188 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено провести службове розслідування за обставинами, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Харківській області за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю начальника сектору превенції патрульної поліції відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

У вищевказаному наказі зазначено, що до ГУНП в Харківській області 22.09.2022 надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 від 22.09.2022 №1005/119-15/01-2022 з приводу того, що 21.09.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області з відділу поліції № 1 Ізюмського РУП надійшло повідомлення (ЄО № 2365) про дорожньо - транспортну пригоду за участю начальника сектору превенції патрульної поліції відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 . Попередньо встановлено, що 21.09.2022 приблизно о 18.30 капітан поліції ОСОБА_1 , керуючи власним автомобілем «OPEL ASTRA», н.з. НОМЕР_1 , рухався по вул. Новоселівка, м. Балаклія, Ізюмського району, Харківської області у напрямку Савинського шосе. В районі будинку № 68 по вул. Новоселівка капітан поліції ОСОБА_1 не дотримався безпечного інтервалу та допустив зіткнення з військовим автомобілем «КАМАЗ», н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні), під керуванням військовослужбовця ЗСУ ОСОБА_3 , 1983 р.н., який стояв на узбіччі у попутному напрямку. Внаслідок ДТП постраждалих осіб немає. Під час оформлення поліцейськими матеріалів вказаного ДТП у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей. Від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку, останній відмовився. Відносно ОСОБА_1 поліцейськими СРІІП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області були складені протоколи про адміністративне правопорушення серії ААБ № 255942 за ст. 124 та серії ААБ №035145 зач. 1 ст. 130 КУпАП. Вищевикладене може свідчити про порушення службової дисципліни з боку поліцейських ГУНП в Харківській області та вказувати на ознаки дисциплінарного проступку в їх діях або бездіяльності.

06.10.2022 затверджено висновок службового розслідування, згідно з яким комісія ухвалила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців З, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, застосувати до начальника сектору превенції патрульної поліції відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №536 від 06.10.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, застосовано до начальника сектору превенції патрульної поліції відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №493 о/с від 14.10.2022 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 закону України "Про Національну поліцію" звільнено капітана поліції ОСОБА_1 /0086522/, начальника сектору превенції відділу поліції № 1 Ізюмського районного управління поліції ГУНП в Харківській області, з виплатою компенсації за невикористану щорічну чергову оплачувану відпустку за період з 01.01.2022 по 14.10.2022 у кількості 17 діб.

Позивач, вважаючи протиправними оскаржувані накази, звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з підстав їх необгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до абз. 2 ст. 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського, з-поміж іншого, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Відповідно до вимог абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правил етичної поведінки) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

При цьому, пункт 6 та 10 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Колегією суддів встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Так, з долучених до справи матеріалів службового розслідування встановлено, що 22.09.2022 надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 від 22.09.2022 №1005/119-15/01-2022 з приводу того, що 21.09.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області з відділу поліції № 1 Ізюмського РУП надійшло повідомлення (ЄО № 2365) про дорожньо - транспортну пригоду за участю начальника сектору превенції патрульної поліції відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Службовим розслідуванням встановлено наступне.

21.09.2022 приблизно о 19.00 капітан поліції ОСОБА_1 , керуючи автомобілем "ОРЕL АSTRA", н.з. НОМЕР_1 , рухався по вул. Новоселівка, м. Балаклія, Ізюмського району, Харківської області у напрямку Савинського шосе та в районі будинку № 88, останній не дотримався безпечного інтервалу та допустив зіткнення з військовим автомобілем "КамАЗ", н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні), який стояв на узбіччі у попутному напрямку, під керуванням військовослужбовця ЗСУ ОСОБА_3 , 1983 р.н.

Про вказаний факт з місця ДТП начальнику ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області полковнику поліції ОСОБА_4 повідомив з невідомого номеру телефону чоловік, який відрекомендувався військовослужбовцем, що знаходився на місці події, особу якого в ході службового розслідування встановити не надалось можливим.

Отримавши вказану інформацію, на місце події прибули начальник ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_4 , заступник начальника ВП № 1 з превентивної діяльності Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_5 та заступник начальника ВП № 1 - начальник слідчого відділення Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 , який відразу зателефонував до чергової частини ВП № 1 Ізюмського РУП з метою реєстрації даного правопорушення та виклику наряду ГРПП для складання адміністративних матеріалів. До того ж під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 у нього були виявлені характерні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини роту, почервоніння обличчя, нечітка мова). У капітана поліції ОСОБА_1 в наявності знаходились усі необхідні документи на право керування транспортним засобом.

Потім на місце ДТП прибув наряд ГРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області у складі поліцейських СРПП: старшого сержанта поліції Сухотеплого А.Ю., старшого сержанта поліції ОСОБА_7 та капрала поліції Бумара А.О, які запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатору "Drager Alkotest 6810" або проїхати у медичний заклад охорони здоров`я. Останній під час проведення відеофіксації відповідно до вимог частини 2 статті 266 КУпАП, від проходження у встановленому порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці ДТП за допомогою газоаналізатора "Drager Alkotest 6810" та у медичному закладі охорони здоров`я відмовився.

За порушення вимог пункту 2.5 ПДР України (водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування піл впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 21.09.2022 серії ААБ №035145 за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Крім цього, за порушення вимог пункту 2.3 "б" ПДР України (для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі) та пункту 13.3 ПДР України (під час обгону, випередження, об`їзду перешкоди чи зустрічного роз`їзду необхідно дотримуватись безпечного інтервалу, щоб не створювати небезпеки для дорожнього руху) відносно капітана поліції ОСОБА_1 також було складено протокол про адміністративне правопорушення від 21.09.2022 серії ААБ №255942 за статтею 124 КУпАП.

21.09.2021 зазначена подія за вказаним фактом була зареєстрована в ІКС ІПНП ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за № 2365.

Вивченням протоколу про адміністративне правопорушення від 21.09.2022 серії ААБ №255942 за статтею 124 КУпАП встановлено, що 21.09.2022 о 20.00 водій ОСОБА_8 , керуючи автомобілем "OPEL ASTRA", нз. НОМЕР_1 , (власник дружина - ОСОБА_9 ) рухався по вул. Новоселівська в м. Балаклія, Ізюмського району, Харківської області та біля будинку №88, при об`їзді військового вантажного автомобіля "КамАЗ", нз. НОМЕР_2 (на чорному фоні), який стояв на узбіччі дороги, не врахував безпечний інтервал та здійснив зіткнення з його відчиненими дверима, внаслідок чого автомобіль "OPEL ASTRA" отримав механічні пошкодження правого бокового дзеркала. Автомобіль "КамАЗ" механічних пошкоджень не мав. З тілесними ушкодженнями під час розгляду справи ніхто не звертався. Водій ОСОБА_1 порушив вимоги пунктів 2.3 "б" та 13.3 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за статтею 124 КУпАП. Свідки на місці ДТП були відсутні. ОСОБА_1 був ознайомлений зі змістом адміністративного протоколу, копію якого отримав, про що поставив у ньому свій підпис. Документи на право керування транспортним засобом у водія не вилучались, тимчасовий дозвіл не видавався.

Вивченням протоколу про адміністративне правопорушення від 21.09.2022 серії ААБ №035145 за частиною 1 статті 130 КУпАП встановлено, що водій ОСОБА_1 21.09.2022 о 20.12 керував автомобілем "OPEL ASTRA", н.з. НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння (почервоніння обличчя, запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова). Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810" та у закладі охорони здоров`я відмовився. Свідки та потерпілі на місці події були відсутні. ОСОБА_1 був ознайомлений зі змістом адміністративного протоколу, копію якого отримав, про що поставив у ньому свій підпис.

Опитаний в ході проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 пояснив, що 21.09.2022 приблизно о 19.00 після служби він на своєму автомобілі "OPEL ASTRA", н.з. НОМЕР_1 , повертався з м.Балаклія Харківської області до місця свого тимчасового мешкання в смт Слобожанське Чугуївського району Харківської області. Рухаючись по вул. Новоселівка, у напрямку Савинського шосе, в м. Балаклія, в районі будинку № 88, на узбіччі у попутному напрямку стояв військовий вантажний автомобіль "КамАЗ", н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні). Під час об`їзду даного автомобіля водій - військовослужбовець відчинив двері зі свого боку, внаслідок чого сталося зіткнення, у результаті якого було пошкоджено праве бокове дзеркало на транспортному засобі ОСОБА_1 , який відразу зупинився. Про вказане ДТП капітан поліції ОСОБА_1 своєму керівництву не доповідав та до підрозділу поліції або до служби "102" не повідомляв. Від проходження огляду на стан сп`яніння на місці ДТП за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810", капітан поліції ОСОБА_1 відмовився, посилаючись на те, що з моменту знаходження його за кермом минуло більше ніж дві години, крім того зазначив, що спиртні напої сьогодні він не вживав. До медичного закладу ОСОБА_1 також відмовився їхати, оскільки не бажав залишати свій автомобіль і прямувати до іншого району в Харківській області. Усний наказ свого керівництва щодо проходження огляду на стан сп`яніння в установленому законом порядку капітан поліції ОСОБА_1 також виконувати відмовився посилаючись на ті ж самі причини.

Опитані поліцейські СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_10 , старший сержант поліції ОСОБА_7 та капрал поліції ОСОБА_11 пояснили, що з 08.00 21.09.2022 вони заступили на добове чергування у складі ГРПП. Під час несення служби приблизно о 20.20 з чергової частини, яка тимчасово дислокується в смт Донець Ізюмського району Харківської області їм зателефонував помічник чергового старший лейтенант поліції ОСОБА_12 , яка повідомила про необхідність виїзду на місце ДТП за адресою: АДРЕСА_1 . По прибуттю на місце події вони побачили транспортний засіб "OPEL ASTRA", н.з. НОМЕР_1 , яким керував начальник СППП ВП № 1 Ізюмського РУП капітан поліції ОСОБА_1 та військовий вантажний автомобіль "КамАЗ", н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні), який належить ЗСУ. Під час огляду транспортного засобу було виявлено пошкодження бокового правого дзеркала автомобіля "OPEL ASTRA", постраждалих осіб не було. У водіїв були наявні усі необхідні документи для керування транспортними засобами. На місці ДТП вже перебував начальник ВП № 1 Ізюмського РУП полковник поліції ОСОБА_4 разом зі своїми заступниками, які повідомили, що капітан поліції ОСОБА_1 не врахував інтервал при об`їзді автомобіля "КамАЗ", який стояв на узбіччі дороги та скоїв з ним зіткнення, а також повідомили, що останній перебуває з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Керівник підрозділу наказав капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в установленому законом порядку. У зв`язку з тим, що у газоаналізаторі "Drager Alcotest 6810" закінчилися стерильні мундштуки для продуву, то капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння в ЦРЛ м. Первомайський Лозівського району Харківської області, на що останній відмовився, мотивуючи тим, що медичний заклад знаходиться в іншому районі та погодився пройти огляд за допомогою алкотестера. Очікуючи, поки інший наряд ГРПП привезе стерильні мундштуки, проводилося оформлення ДТП. По приїзду іншого наряду ГРПП, капітану поліції ОСОБА_1 було відразу запропоновано під відеозапис пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810", на що останній відмовився. Старшим сержантом поліції ОСОБА_7 відносно водія ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП, а старший сержант поліції ОСОБА_10 склав протокол про адміністративне правопорушення за статтею 124 КУпАП.

Опитаний начальник ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_4 пояснив, що 21.09.2022 приблизно о 19.00 йому зателефонував з невідомого номеру чоловік, який відрекомендувався військовим та повідомив, що цього ж дня приблизно о 18.45 начальник сектору превенції патрульної поліції ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 , керуючи власним автомобілем в м. Балаклія, скоїв ДТП з його вини. Анкетні дані вказаного чоловіка невідомі, номер мобільного телефону не зберігся. Прибувши на місце події разом зі своїми заступниками підполковником поліції ОСОБА_5 та капітаном поліції ОСОБА_6 , під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 у нього були виявлені характерні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах з ротової порожнини, почервоніння обличчя, нечітка мова. Про вказане полковник поліції ОСОБА_4 відразу доповів начальникові Ізюмського РУП полковнику поліції ОСОБА_13 та керівництву ГУНП в Харківській області. Після цього, полковник поліції ОСОБА_4 наказав капітану поліції ОСОБА_6 зателефонувати до чергової частини ВП № 1 Ізюмського РУП та зареєструвати вказану події в ІП ЄО ІКС ІПНП, а також викликати наряд ГРПП для складання адміністративних матеріалів по факту ДТП та керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 . Під час складання адміністративних матеріалів капітан поліції ОСОБА_1 поводив себе спокійно. На вимогу поліцейських, пройти освідування на місці ДТП за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810" та у медичному закладі охорони здоров`я капітан поліції ОСОБА_1 відмовився. Усний наказ полковника поліції ОСОБА_4 щодо необхідності проходження у встановленому порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння капітан поліції ОСОБА_1 проігнорував. Про вказане ДТП капітан поліції ОСОБА_1 нікому з керівництва або до територіального підрозділу поліції чи до оператора служби "102" не повідомляв. Відносно капітана поліції ОСОБА_1 поліцейськими СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області були складені протоколи про адміністративне правопорушення за статтею 124 та за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Опитані підполковник поліції ОСОБА_5 та капітан поліції ОСОБА_6 у своїх письмових поясненнях підтвердили свідчення наданні полковником поліції ОСОБА_4 та зазначили, що капітан поліції ОСОБА_1 дійсно на місці ДТП знаходився з явними ознаками алкогольного сп`яніння.

23.09.2022 у ході проведення службового розслідування, з метою встановлення обставин та причин події, надання доказів, а також можливості отримання письмового пояснення членом дисциплінарної комісії капітаном поліції ОСОБА_14 було здійснено телефонний дзвінок військовослужбовцю ЗСУ ОСОБА_3 , 1983 р.н., який був учасником ДТП за участю капітана поліції ОСОБА_1 , на його мобільний телефон за номером НОМЕР_3 . Під час телефонної розмови останній повідомив, що прибути до дисциплінарної комісії для надання письмових пояснень не може у зв`язку з тим, що перебуває за межами Харківської області, де виконує бойові завдання. В усній бесіді ОСОБА_3 повідомив, що 21.09.2022 він рухався на вантажному службовому автомобілі "КамАЗ", н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні) та в м. Балаклія по вул. Новоселівка виникла необхідність аварійної зупинки для заміни колеса. ОСОБА_3 зупинив автомобіль на узбіччі дороги, увімкнув габаритні вогні та виставив знак аварійної зупинки. В той час коли ОСОБА_3 відчинив водійські двері свого автомобіля відбулось зіткнення - водій автомобіля "OPEL ASTRA", н.з. НОМЕР_1 , під час об`їзду не врахував інтервал та пошкодив бокове праве дзеркало на своєму транспортному засобі об відчинені двері. Проїхавши декілька метрів, автомобіль "OPEL ASTRA" зупинився та з нього вийшов водій у однострої поліцейського. ОСОБА_3 зазначив, що під час бесіди з вказаним поліцейським у нього були наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння обличчя, нечітка мова). Про вказаний факт ДТП військовослужбовець ОСОБА_3 відразу повідомив своє керівництво та залишився на місці події чекати подальшого вирішення даної ситуації.

Дисциплінарною комісією під час вивчення відеозаписів, зроблених на камеру мобільного телефону поліцейськими наряду ГРПП встановлено, що обставини, викладені у поясненнях поліцейських, які перебували на місці ДТП за участю ОСОБА_1 та факт його відмови пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку, підтверджуються даними відеозаписами.

Крім цього, капітан поліції ОСОБА_1 порушив вимоги пункту 2.10 "д" (водій зобов`язаний повідомляти про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Тобто капітан поліції ОСОБА_1 особисто не повідомив до поліції про дорожньо-транспортну пригоду, яка відбулася за його участю.

Невиконання капітаном поліції ОСОБА_1 зазначених пунктів ПДР призвели до порушення ним вимог положень абзацу 2 частини 5 статті 14 Закону України "Про дорожній рух" в частині обов`язку знати і дотримуватися Правил дорожнього руху України та абзацу 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух" в частині не виконання законних вимог поліцейського та керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

До того ж капітан поліції ОСОБА_1 не виконав усний наказ свого безпосереднього керівника щодо необхідності пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановлений законом спосіб. Невиконання наказу керівництва є порушенням пункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі отриманих даних дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях капітана поліції ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, невиконанні наказів керівництва, розпоряджень поліцейських, які були надані в межах їх компетенції, передбаченої чинним законодавством, щодо проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння за наявності в нього визначеного законом обов`язку його пройти у ситуації, що склалася, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, а також не інформуванні органів поліції про вчинення правопорушення.

У свою чергу, позиція позивача у цій справі полягає у тому, що він не згідний з висновками службового розслідування, оскільки у стані алкогольного сп`яніння він не перебував та під час проведення службової перевірки та винесення висновку Дисциплінарна комісія не врахувала факт нападу на поліцейського ОСОБА_1 та його пояснення від 23.09.2022 про відсутність можливості повідомити керівника про вище наведені обставини.

Згідно доводів представника позивача дійсно за участю позивача вчинене дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу "OPEL ASTRA", н.з. НОМЕР_1 , яким керував позивач, та військового вантажного автомобіля "КамАЗ", н.з. НОМЕР_2 (на чорному фоні), який належить ЗСУ.

Колегія суддів зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 затверджені Правила дорожнього руху (далі Правила). Ці Правила відповідно до Закону України "Про дорожній рух" встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Правила дають визначення термінам:

- водій - особа, яка керує транспортним засобом і має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії. Водієм також є особа, яка навчає керуванню транспортним засобом, перебуваючи безпосередньо в транспортному засобі;

- дорожньо-транспортна пригода - подія, що сталася під час руху транспортного засобу, внаслідок якої загинули або поранені люди чи завдані матеріальні збитки.

Пунктами 1.3., 1.5, 1.7 Правил визначено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків. Особа, яка створила такі умови, зобов`язана негайно вжити заходів до забезпечення безпеки дорожнього руху на цій ділянці дороги та вжити всіх можливих заходів до усунення перешкод, а якщо це неможливо, попередити про них інших учасників дорожнього руху, повідомити уповноважений підрозділ Національної поліції, власника дороги або уповноважений ним орган. Водії зобов`язані бути особливо уважними до таких категорій учасників дорожнього руху, як велосипедисти, особи, які рухаються в кріслах колісних, та пішоходи.

Згідно з пп. б) пункту 2.3. Правил для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Як визначено пунктом 2.10 Правил у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний серд інших обов`язків повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Таким чином, в зв`язку із вищенаведеним, алгоритми дій водія у випадку ДТП, визначені ПДР (негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди, увімкнути аварійну сигналізацію і встановити знак аварійної зупинки, не переміщати транспортний засіб і предмети, що мають причетність до пригоди, вжити можливих заходів для надання домедичної допомоги потерпілим, викликати бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, відвезти потерпілого до найближчого лікувального закладу своїм транспортним засобом, попередньо зафіксувавши розташування слідів пригоди, а також положення транспортного засобу після його зупинки; повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських; вжити всіх можливих заходів для збереження слідів пригоди, огородження їх та організувати об`їзд місця пригоди тощо).

Крім того, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Однак, згідно із Висновком проведеного службового розслідування встановлено, що дії позивача як учасника дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 21.09.2022 приблизно о 19.00 в районі будинку АДРЕСА_1 , прямо суперечили наведеним вище нормативним положенням, оскільки позивач усвідомлював свою причетність до ДТП, однак не повідомив про свою причетність поліцію та безпосереднього керівника.

Колегія суддів зазначає, що неповідомлення органів поліції та свого безпосереднього керівника про подію, є порушенням ч. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100, п. 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Служба в поліції ставить перед будь-яким працівником поліції вимоги безумовного виконання службових обов`язків при суворому дотриманні службової дисципліни.

Враховуючи зазначене, дослідивши матеріали службового розслідування, колегія суддів погоджується із висновками дисциплінарної комісії про порушення позивачем службової дисципліни, що фактично виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців З, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Стосовно доводів представника позивача в тій частині, що постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.10.2022 по справі №183/6391/22 провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 та за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, то колегія суддів зазначає, що приписами частини 1 статті 19 Закону №580 чітко передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Тобто, законодавець відрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правового та дисциплінарного-правового аспектів.

При цьому, адміністративна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.

Натомість, частина 2 статті 19 Закону №580 передбачає, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Таким чином, дисциплінарна та адміністративна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності. Порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, врегульованими різними нормативно-правовими актами.

Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, суд під час розгляду справи повинен надати оцінку поведінці особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. При цьому, згідно положень процесуального законодавства суд наділений повноваженнями досліджувати докази, які в тому числі досліджувались місцевим судом при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 25.04.2019 по справі № 824/739/16-а, від 09.09.2020 у справі № 815/2705/16, від 24.06.2021 по справі №826/7830/17.

При цьому, аналізуючи доводи позивача про те, що постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.10.2022 по справі №183/6391/22 установлено відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 та ст. 130 КУпАП, суд зазначає, що таким судовим рішенням не спростовується недотримання позивачем вимог законодавства покладених на нього як на поліцейського, а саме норм пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Крім того, у контексті аналізу таких доводів, суд також зазначає, що вказаним судовим рішенням не встановлено факту тверезості позивача під час ДТП та не виключено можливості його перебування у стані сп`яніння.

Таким чином, не притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, на переконання суду, не спростовує допущені ним порушення службової дисципліни.

При цьому колегія суддів звертає увагу на положення частин 6 та 7 статті 78 КАС України, відповідно до яких вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

Аналізуючи наведені положення КАС України, слід прийти до висновку, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Колегія суддів погоджується з доводом першої інстанції про те, що позивач, враховуючи наявне в нього звання та посаду, яку він обіймав, повинен був усвідомлювати значення своїх дій/бездіяльності, знати та неухильно виконувати законодавчі приписи не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті, діючи таким чином, щоб виключити будь-які сумніви у стороннього спостерігача у протиправності своєї поведінки та щоб запобігти підриву авторитету органів поліції.

Як вбачається з наданих до суду пояснень безпосередніх керівників позивача, поліцейських, що були на місці дорожньо - транспортної пригоди, іншого водія вбачається, що позивач мав ознаки алкогольного сп`яніння. Отже, дотримуючись службової дисципліни, отримавши усний наказ керівника, будучи обізнаним про відповідальність за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння та виключивши будь-які сумніви у стороннього спостерігача у протиправності своєї поведінки, позивач повинен був пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, однак відповідних дій не вчинив.

Факт отримання усного наказу керівника про проходження огляду на стан сп`яніння, відмови позивача від проходження огляду та обізнаність про відповідальність за таку відмову підтверджується поясненнями позивача, які містяться в матеріалах справи.

Такі докази переконують колегію суддів у достоменності висновків службового розслідування.

Щодо обрання заходу дисциплінарного впливу до позивача, суд зазначає наступне.

Згідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Під час вирішення питання про те, чи було звільнення, як захід дисциплінарного впливу пропорційним до вчиненого порушення, суд має врахувати, зокрема, характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду, тяжкість проступку, обставини, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Як зазначалося судом, пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області №536 від 06.10.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначені види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.09.2018, справа №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив "... п.60. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень."

Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.

Відповідач при прийняті наказу від 06.10.2022 № 536 повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, за наслідками якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, а тому суд вважає, що в цій справі відповідач, застосувавши до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, діяв правомірно, вид обраного стягнення є достатнім.

З урахування вищевикладеного, колегія суддів доходить висновку, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування відносно позивача повно встановила та з`ясувала обставини події та правомірно притягнула позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 3, 8 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог пунктів 1, 4, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушенні вимог пунктів 2.3 "б", 2.5, 2.10 "д", 13.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Враховуючи порушення, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Харківській області, правомірно видано накази №536 від 06.10.2022 та №493 о/с від 14.10.2022.

Колегія суддів вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог.

Колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.2023 по справі № 520/9959/22 - залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова С.С. Рєзнікова