Справа № 600/7041/23-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2023-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

03 листопада 2023 р. м. Чернівці Справа №600/7041/23-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали позову Приватного підприємства "Віктор-Ком Імпекс", в інтересах якого звернувся адвокат Божеску Галина Володимирівна до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

31.10.2023 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного підприємства "Віктор-Ком Імпекс" (позивач) до Чернівецької митниці (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000304/2 від 17.07.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/0002305/2 від 17.07.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000315/2 від 24.07.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000314/2 від 24.07.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000317/2 від 24.07.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000316/2 від 24.07.2023.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, які додано позивачем до позовної заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст. 160 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

З урахуванням вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

У відповідності до ч.1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому, згідно з ч.1 ст. 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Зі змісту вищенаведених процесуальних норм слідує, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

Пунктом 23 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що похідна позовна вимога - це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У відповідності до даної норми закону пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

Під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення. Характер позовної вимоги визначається характером спірних правовідносин, з якого випливає вимога позивача.

Таким чином, у випадку заявлення в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет адміністративного позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, що не пов`язані між собою.

За приписами ч. 2 ст. 172 КАС України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Такі дії вчиняються з метою всебічного та об`єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку.

При цьому, право на об`єднання різних позовних заяв в одне провадження належить саме суду, а не позивачу.

Судом встановлено, що предметом спірних правовідносин є рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000304/2 від 17.07.2023, №UA408000/2023/0002305/2 від 17.07.2023, №UA408000/2023/000315/2 від 24.07.2023, №UA408000/2023/000314/2 від 24.07.2023, №UA408000/2023/000317/2 від 24.07.2023, №UA408000/2023/000316/2 від 24.07.2023.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що з метою оформлення ввезеного на митну територію України товару Приватним підприємством "Віктор-Ком Імпекс", було подано відповідачу митні декларації №23UA20U3 від 17.07.2023, 23UA21U2 від 17.07.2023, 23UA19U4 від 24.07.2023, 23UA20U7 від 24.07.2023, 23UA21U6 від 24.07.2023, 23UA23U4 від 24.07.2023.

При цьому представник позивача зазначає, що постачання заявленого до митного оформлення товару "сіль ектра нейодована рекрісталізована", на підставі вказаних вище митних декларацій здійснено в рамках виконання одного договору купівліпродажу №187/15.03.2023, укладеного між компанією "Sarerom SRL" та Приватним підприємством "Віктор-Ком Імпекс".

Однак, проаналізувавши зазначені в позовній заяві обставини та аргументи представника позивача, викладені в обґрунтування позовних вимог, перевіривши додані представником позивача до позовної заяви матеріали, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд заявлених вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

В даному випадку єдиною підставою для об`єднання позовних вимог є договір купівліпродажу №187/15.03.2023, укладений між компанією "Sarerom SRL" та Приватним підприємством "Віктор-Ком Імпекс", на підставі якого відбулась купівля-продаж товару та поставка вказаного товару покупцю.

Однак, виходячи з предмету спірних правовідносин, підставами виникнення спірних правовідносин щодо прийняття митним органом оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови є не вказаний вище договір купівліпродажу, а факт декларування позивачем ввезеного на митну територію України товару, згідно представлених митному органу різних митних декларацій та різного пакету документів, тобто не пов`язані між собою підставами виникнення.

Поряд з цим, аналізуючи зміст позовної заяви, суд наголошує, що підстави позову (обставини прийняття відповідачем спірних рішень) є різними, оскільки спірні рішення прийнято відповідачем на підставі різних пакетів документів, що надавались декларантом окремо за кожною поданою митною декларацією та з різних підстав.

Тобто, предметом даної позовної заяви є об`єднані вимоги, які мають самостійні обсяги та предмет доказування та підтверджуються різними доказами.

При цьому, для з`ясування правомірності кожного з окремих оскаржуваних рішень є необхідним з`ясування значного обсягу обставин від укладання договору купівлі-продажу до власне прийняття оскаржуваних рішень, із дослідженням кожного окремого епізоду експорту товару та кожного окремого документу, що подавався разом з митною декларацією, що відповідно, свідчить про індивідуальний предмет доказування у кожному конкретному випадку.

Більше того, задоволення вимоги про скасування рішень Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів не залежить одне від одного.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем жодним чином не обґрунтовано пов`язаність позовних вимог, окрім єдиної підстави для об`єднання позовних вимог - договір купівліпродажу №187/15.03.2023, укладений між компанією "Sarerom SRL" та Приватним підприємством "Віктор-Ком Імпекс".

Таким чином, підстави позову щодо кожної позовної вимоги є різними, індивідуальними, оскільки приймаючи оскаржувані рішення відповідач в кожному випадку діяв окремо та з різних підстав, в межах повноважень та у спосіб, які встановлені законом. Предметом позову є об`єднані різні вимоги, які мають самостійні обсяги доказування та підтверджуються різними доказами.

Отже, позивачем фактично заявлено 6 окремих позовних вимог, що не пов`язаних між собою підставами виникнення та поданими доказами, що ускладнить розгляд та вирішення справи, оскільки значно розширить предмет доказування у справі, тощо.

При цьому, відповідно до п. 6 ча. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

У даному випадку позивачем порушено правила ч.1 ст. 172 КАС України, в одній позовній заяві об`єднано декілька вимог, не пов`язаних між собою підставою виникнення та поданими доказами, не є основними та похідними однієї від іншої.

Отже, виходячи з наведеного та відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, виключається можливість об`єднання таких вимог в одній позовній заяві.

Відтак, враховуючи, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог і відсутні підстави для застосування положень ст.172 КАС України, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви на підставі п. 6 ч. 4 ст. 169 цього Кодексу.

Поряд з цим, суд зазначає, що позивач не позбавлений права звернутись з різними (окремими) позовами до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та похідних від них вимог про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Щодо сплаченого позивачем судового збору, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (Закон України №3674-VI).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України №3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Як вбачається із матеріалів справи, за подання позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір у загальному розмірі 9632, 11 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №360 від 30.10.2023.

Оскільки позивачу позовну заяву повернено, то суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заявнику сплаченої суми судового збору у розмірі 9632, 11 грн.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного підприємства "Віктор-Ком Імпекс", в інтересах якого звернувся адвокат Божеску Галина Володимирівна до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень, - повернути позивачу.

2. Повернути Приватному підприємству "Віктор-Ком Імпекс" з Державного бюджету України судовий збір в сумі 9632, 11 грн, сплачений згідно платіжної інструкції №360 від 30.10.2023.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду в порядку, передбаченому законом.

Згідно статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя В.О. Григораш