Справа № 420/14937/23
Суддя: Джабурія О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/14937/23

Перша інстанція: суддя Хурса О. О.,

повний текст судового рішення

складено 01.09.2023, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Джабурія О.В.

суддів - Вербицької Н.В.

- Кравченка К.В.

при секретарі - Філімович І.М.

за участю

представника апелянта Хлистун Р.В.

представника позивача Пейчевої С.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА

НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

23 червня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради та просила визнати протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради щодо нездійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у вигляді проведення позапланової перевірки виконання підготовчих робіт на земельній ділянці площею 0,0495 га, кадастровий номер :50:014:0015, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , які виконуються відповідно до зареєстрованого повідомлення про початок виконання підготовчих робіт (реєстраційний номер в ЄДЕССБ ОД94).

- зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вчинити певні дії, а саме здійснити заходи державного архітектурно-будівельного контролю у вигляді проведення позапланової перевірки виконання підготовчих робіт на земельній ділянці площею 0,0495 га, кадастровий номер :50:014:0015, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , які виконуються відповідно до зареєстрованого повідомлення про початок виконання підготовчих робіт (реєстраційний номер в ЄДЕССБ ОД94).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі зареєстрованого в ЄДЕССБ повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, 17 травня 2023 року ОСОБА_2 активно розпочав виконання таких робіт із залученням будівельної техніки та робітників, в результаті чого кам`яний паркан, що належить позивачу було знищено, інше її майно пошкоджено.

Позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив видати припис про зупинення вищевказаних підготовчих робіт та провести позапланову перевірку підготовчих робіт. Однак, листом відповідач відмовив позивачу у проведенні позапланової перевірки та вказав, що підготовчі роботи за адресою АДРЕСА_1 виконуються на законних підставах.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року адміністративний позов був задоволений частково.

Визнано протиправними дії Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради щодо неприйняття рішення, що оформлюється відповідним висновком відповідно до пункту 7-1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Зобов`язано Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради розглянути по суті заяву ОСОБА_1 від 25.05.2023 №01-10/52-3Г та прийняти рішення, що оформлюється відповідним висновком відповідно до пункту 7-1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним судовим рішенням, Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. Апелянт вважає, що судом першої інстанції при вирішенні справи недоведені обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; неправильно застосовані норми процесуального та матеріального права, а тому, на думку апелянта, є всі підстави для скасування рішення.

26.10.2023 року до апеляційного суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу , в якому позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року залишити без змін.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, що земельна ділянка, загальною площею 0,0495 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :50:014:0015 належить на праві власності ОСОБА_2 . Водночас суміжна земельна ділянка загальною площею 0,0267 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :50:014:0014 належить на праві власності позивача ОСОБА_1 .

Позивач звернувся до відповідача із заявою від 25.05.2023, в якій просив видати припис про зупинення вищевказаних підготовчих робіт та провести позапланову перевірку підготовчих робіт. Однак, листом від 31.05.2023 відповідач відмовив позивачу у проведенні позапланової перевірки та вказав, що підготовчі роботи за адресою АДРЕСА_1 виконуються на законних підставах.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI (надалі Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 2.1., п. 2.2.4. Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі Управління), затвердженого рішенням Одеської міської ради від 03.11.2021 р. № 671-VIII, основним завданням Управління є здійснення на території м. Одеси державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності відповідно до чинного законодавства України.

Управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах м. Одеси.

Повноваження Управління щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553).

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, 573/2022 від 12.08.2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 року № 58/2023, від 01.05.2023 року № 254/2023, строк дії режиму воєнного стану продовжувався.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану, припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану.

Відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також, згідно з п. 7-1 Порядку №553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності.

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.

До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.

У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про незастосування зазначеної норми до спірних правовідносин, оскільки підставами для проведення позапланової перевірки зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення норм процесуального права, а саме розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, колегія суддів зазначає наступне:

Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 4 ст.257 та ч.4 ст.12 КАС України встановлюється перелік справ які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

За приписами ч.9 ст.171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Таким чином, вказане питання вирішується судом у будь-якому випадку з урахуванням вимог ст.12 КАС України щодо форм судочинства.

З урахуванням критеріїв визначених ч.3 ст.257 КАС України, а також того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 29.06.2023 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, враховуючи вищенаведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказана справа не відноситься до справ, які відповідно до ч.4 ст. 257 КАС України не можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Щодо доводів апелянта про неправильне застосування норм матеріального права колегія суддів зазначає наступне:

Як вбачається з матеріалів справи, а саме листом №01-10/52-ЗГ було від 31.05.2023 на адресу позивачки була направлена відповідь на заяву про проведення позапланової перевірки проведення підготовчих робіт.

Відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів від 13 березня 2022 року №303 за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Відповідно до листа Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України (далі - Міністерство) від 19.05.2023 вих. №7028/30/10/23 повідомлено Управління про те, що рішенню центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду має передувати висновок комісії з рекомендацією органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо необхідності проведення позапланової перевірки на підставі звернення, який повинен містити обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини.

Після отримання даних роз`яснень Управлінням було відновлено Роботу Комісії наказом від 30.05.2023 №01-13/22 ДАБК «Про поновлення проведення засідань комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо розгляду звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності».

Тобто вже після відновлення роботи Комісії (30.05.2023) була надана відповідь позивачці на її заяву, а тому у відповідача були наявні правові підстави для належного розгляду заяви ОСОБА_1 від 25.05.2023 та прийняття рішення, що оформлюється відповідним висновком відповідно до п. 7-1 Порядку №553.

Таким чином, всупереч пункту 7-1 Порядку №553, Управління не прийняло рішення, що оформлюється відповідним висновком, а листом відмовило позивачу у проведенні позапланової перевірки та вказало, що підготовчі роботи за адресою АДРЕСА_1 виконуються на законних підставах, вказав на відсутність у нього повноважень на проведення позапланової перевірки.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено, що Управління не розглянуло по суті заяву ОСОБА_1 від 25.05.2023 та всупереч п. 7-1 Порядку №553 не прийняло рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Тому доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Підсумовуючи усе наведене вище, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення про часткове задоволення позову.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308; 310; 315; 316; 321; 322; 325 КАС України, суд апеляційної інстанції,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлений 02.11.2023 року.

Суддя-доповідач О.В. Джабурія
Судді Н.В. Вербицька К.В. Кравченко