Справа № 340/5391/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

03 листопада 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/5391/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Містраль" до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення, а також зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Містраль" через свого представника адвоката Ребрової Лариси Геннадіївни, звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Кіровоградській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05 січня 2023 року №656;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Містраль" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою судді від 17.07.2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з недоліками.

Ухвалою судді від 08.08.2023 року вдруге позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 06.09.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання. Цією ж ухвалою сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

На позовну заяву головним управлінням подано відзив.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.10.2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із пропуском шестимісячного строку звернення до суду. Позивачу встановлено строк для усунення недоліком протягом 5 днів з дня отримання ухвали суду.

Вказану ухвалу суду направлено ТОВ ''ВКФ ''Містраль'' направлено в його електронний кабінет 20.10.2023 року о 14:54, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.60).

У ряді постанов Верховного Суду, зокрема у складі колегії суддів КАС від 28.04.23 у справі № 904/272/22, зроблено висновок, що «ключовим для оцінки правомірності дій суду має бути не спосіб їх вчинення (надсилання чи ненадсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення; якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Крім цього, суд ураховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення».

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Отже, як на переконання суду, позивач був обізнаний про наявність ухвали про залишення позову без руху іще з 20.10.2023 року, проте, у п`ятиденний строк недоліки позовної заяви не усунув, заяви про поновлення строку не подав. Вказане є самостійною підставою для залишення позову без розгляду.

Поза межами п`ятиденного строку надійшла заява про поновлення строків на оскарження рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області від 01.11.2023 року, яка обґрунтована тим, що порушення строків звернення пов`язане із військовою агресією російської федерації проти України. Вказує, що з метою збереження життя і здоров`я працівників ТОВ ''КВФ ''Містраль'' в умовах правового режиму воєнного стану прийнято рішення про віддалену роботу, відтак значна кількість працівників компанії змушена працювати дистанційно. Також посилається на факт нестачі робочої сили, вказуючи на пропуск строку на 5 днів.

Крім того, у заяві представник позивача посилається на те, що згідно Закону від 03.03.2022 №2118-ІХ для платників податків та контролюючих органів законодавець зупинив перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавствам, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (підпункт 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ''Перехідні положення'' ПК України, пункт 102.9 статті 102 ПК України).

Не зважаючи на пропуск строку, встановленого суду, суд вважає можливим дати правову оцінку даній заяві.

Строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження такого рішення як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною другою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Зі змісту позовної заяви суд убачає, що позивач не застосовував процедуру адміністративного оскарження такого рішення як досудового порядку вирішення, тому перебіг шестимісячного строку звернення до суду розпочався з наступного дня після винесення спірного рішення та надіслання його до Електронного кабінету платника податків, а саме з 06.01.2023 року. Однак до суду позивач звернувся 11.07.2023 року, тому суд констатує, що позивачем пропущений шестимісячний строк на звернення до суду, що встановлений частиною 2 статті 122 КАС України.

З приводу посилань представника позивача на обставини введення воєнного стану суд зазначає, що такі обставини дійсно можуть бути визнані судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Проте, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду, зокрема висновку, викладеному у Постанові ВС КАС від 12.10.2023 у справі № 560/2291/23 .

Водночас представник позивача не вказує, яким саме чином введення воєнного стану спричинило пропуск ним строку звернення до суду, маючи шість місяців на оскарження спірного рішення, з дня прийняття відповідачем рішення за результатами подання позивачем скарги в порядку адміністративного оскарження. Довід представника позивача про те, що внаслідок введення в Україні воєнного стану працівники підприємства працюють дистанційно, а також нехватка робочої сили, є незмістовним, оскільки підприємницька діяльність передбачає ведення господарської діяльності на власний ризик, який включає в себе можливі втрати інвестицій, виникнення додаткових витрат тощо. Поряд з цим представник позивача належним чином не мотивував, в чому полягає причинно-наслідковий зв`язок між дистанційною роботою працівників та вчиненням дій, спрямованих на звернення до суду у встановлені процесуальним законом строки.

Підсумовуючи викладене, суд висновує, що сукупність обставин у цій справі вказує на те, що позивач у період протягом шести місяців не було вчинено усіх залежних та можливих від нього дій, які б свідчили про бажання та дійсний намір реалізації наданих законом процесуального права на подання адміністративного позову. Належних доказів на підтвердження наявності обмежень для своєчасної підготовки позову не було надано ні судам попередніх інстанцій, ні до суду касаційної інстанції.

Крім того, матеріали позовної заяви взагалі не містять додаткових документів, окрім самого позову та копії спірного рішення, тобто подані документи до суду не свідчать про необхідність тривалої підготовки документів для подання їх до суду.

Стосовно посилання представника позивача, як на підставу поновлення строку звернення до суду, на норми підпунктів 69.9 69.10 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ''Перехідні положення'' ПК України, пункт 102.9 статті 102 ПК України, суд зазначає про нерелевантність такого посилання з огляду на те, що вказані норми були змінені.

Так, підпункт 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ''Перехідні положення'' ПК України згідно із Законом № 3219-IX від 30.06.2023 викладено в новій редакції:

''Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім … строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених підпунктом 56.23.3 пункту 56.23 статті 56 цього Кодексу.''

Згідно пункту 102.9 статті 102 ПК України, в редакції чинній до внесення змін Законом № 3219-IX від 30.06.2023, на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Вказані норми жодним чином не вливають на норми процесуального законодавства щодо дотримання строків звернення до суду, а саме на норми статті 122 КАС України, а тому не можуть бути застосовані до цих правовідносин.

У частині 1 статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Представником позивача не наведено жодного доводу, який би свідчив про неможливість позивача, протягом шести місяців звернутись до суду.

Принагідно суд зауважує, що ордер про надання правничої правової допомоги Серія ВА 1057413 датований 10.07.2023 року, тобто повноваження адвокату були надані після спливу шестимісячного строку на звернення до суду, при цьому, жодного доказу неможливості зробити цього протягом тривалого часу, суду не надано.

А відтак, суд дійшов висновку, що оскільки ТОВ ''ВКФ ''Містраль'' пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а доводи, наведені представником позивача у заяві про поновлення строку не є поважними, а тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд -

У Х В А Л И Л А:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Містраль" (вул. Волкова, буд.13-Г, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25030; ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006; ) залишити без розгляду.

Копію ухвали судді невідкладно надіслати сторонам.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту підписання її суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного у строк, передбачений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК