Справа № 420/14710/22
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2023-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 листопада 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/14710/22

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Скрипченко В.О., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІТ СУХОФРУКТІВ" до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року адміністративний позов ТОВ "СВІТ СУХОФРУКТІВ" був задоволений.

14 лютого 2023 року Одеська митниця подала апеляційну скаргу на вказане рішення, яку ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10 березня 2023 року залишено без руху.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05 квітня 2023 року у задоволенні клопотання Одеської митниці про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Продовжено Одеській митниці строк для усунення недоліку поданої апеляційної скарги на 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали. Роз`яснено, що у разі не усунення зазначеного недоліку відповідно до ст. 169 КАС України апеляційну скаргу буде повернуто скаржникові.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2023 року клопотання Одеської митниці про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволено. Продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги у справі №420/14710/22 на 10 днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2023 року апеляційну скаргу Одеської митниці повернуто апелянту.

09 жовтня 2023 року Одеська митниця подала повторно апеляційну скаргу на вказане рішення.

Разом з вказаною апеляційною скаргою апелянтом подана заява про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з підстав того, що попередня скарга подана у межах визначеного процесуальним законом строку, однак була повернута у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд апеляційної інстанції вважає, що викладені причини пропуску строку на подання апеляційної скарги є неповажними, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 295 КАС України унормовано, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення проголошено судом першої інстанції 16.01.2023 року, отримано скаржником 17.01.2023 року, що підтверджується довідкою про доставку документу до електронного кабінету в ЄСІТС, однак апеляційну скаргу подано до суду лише 09.10.2023 року, тобто з пропуском, визначеного ч. 1 ст. 295 КАС України, строку.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано статтею 121 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, одночасно надати документ про сплату судового збору (п.1 ч.5).

Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір" Одеській митниці не надано пільг щодо сплати судового збору.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження і доводи відповідача щодо неналежного його фінансування з боку державного бюджету, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 13 листопада 2018 року у справі № 804/958/17.

Обставини, зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, не є поважними та обґрунтованими, оскільки не надано доказів відсутності коштів з моменту повернення апеляційної скарги до повторного звернення.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги особі, яка її подала, шляхом подання заяви (клопотання) із зазначенням інших причин для поновлення строку на апеляційне оскарження з наданням доказів на підтвердження існування таких інших причин.

Враховуючи вище викладене, апеляційна скарга Одеської митниці підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями ст. ст. 169, 296, 298, 325, 328 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними наведені Одеською митницею причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року залишити без руху.

Запропонувати апелянту у десятиденний строк з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення судуд першої інстанції та навести інші підстави поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 299 КАС судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.О. Скрипченко