Справа № 520/9550/22
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2023-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 р.Справа № 520/9550/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Кононенко З.О. ,

за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Сагайдак В.В., м. Харків, по справі № 520/9550/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі по тексту - відповідач) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати наказ ГУНП в Харківській області від 03.06.2022 №297, за яким до ОСОБА_1 (до звільнення з органів МВС України працював на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти №1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, спеціальне звання - старший сержант поліції) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, в частині що його стосується;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 за №287 по о/с від 04.06.2022, яким реалізовано наказ ГУНП в Харківській області №297 від 03.06.2022 в частині застосування до ОСОБА_1 (до звільнення з органів МВС України працював на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти №1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, спеціальне звання - старший сержант поліції) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти №1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області;

- судові витрати стягнути з відповідача відповідно до статті 139 КАС України.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року у справі №520/9550/22 залишено без задоволення адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді.

Позивач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення вимог матеріального права, просив суд апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції скасувати та увалити нове рішення, яким задовольнити вимоги позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач вказав на те, що в його діях відсутній дисциплінарний проступок. Позивач на момент видання наказу ГУНП в Харківській області 03.06.2022 за № 297 та наказу ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 за № 287 о/с перебував на тимчасово окупованій території у м. Ізюм Харківської області, а тому об`єктивно він був позбавлений можливості здійснювати комунікацію відповідно до положень діючого в Україні законодавства. Крім того, матеріали справи не містять, в тому числі, висновок про службове розслідування, даних надання позивачу у квітні 2022 року усного наказу про обов`язкову евакуацію, у зв`язку з чим було неправильно встановлено та з`ясовано події, за які позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Натомість, перебуваючи на непідконтрольній території позивач виконував наказ керівника ОСОБА_2 перебувати за зареєстрованим місцем проживання, адже внаслідок авіаудару, будівля в м.Ізюм Харківської області, де ніс службу позивач, була зруйнована.

Не погоджуючи із доводами апеляційної скарги відповідачем подано до суду апеляційної інстанції письмовий відзив, в якому просив залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки вважає дане рішення суду законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які сторони посилаються в апеляційній скарзі та відзиві на скаргу дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач працював на посаді поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, спеціальне звання старший сержант поліції.

09 травня 2022 року до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт командира БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_8. від 09.05.2022 про те, що поліцейським БКС, які перебувають на тимчасово окупованих територіях, в тому числі позивачу, було надано усний наказ у строк до 30.04.2022 евакуюватися на підконтрольну Україні територію та прибути за місцем дислокації підрозділу, для несення служби та виконання своїх функціональних обов`язків. Проте з 01.05.2022 по теперішній час вищевказані поліцейські до евакуйованого підрозділу для проходження служби не прибули, відсутні на службі без поважних причин та відповідно до виконання свої функціональні обов`язки не приступили.

Наказом ГУНП в Харківській області від 12.05.2022 №616 було призначено службове розслідування.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що в результаті збройної агресії з боку РФ 24.02.2022, певна частина території Харківської області, в тому числі окремі громади Ізюмського, Чугуївського та Куп`янського районів опинилися в окупації збройних сил РФ.

Опитані керівники вищевказаних поліцейських, а саме командир взводу БКС старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , командир роти № 2 БКС капітан поліції ОСОБА_4 , командир взводу БКС старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , пояснили, що у квітні 2022 року всім поліцейським БКС, які перебували на окупованих РФ територіях Харківської області, була надана вказівка про обов`язкову евакуацію на підконтрольну Україні територію та подальше проходження служби, проте останні вказівку не виконали та на теперішній час на зв`язок не виходять.

З метою з`ясування вищевказаних причин та умов, а також реалізації можливості щодо надання письмового пояснення з вищевказаних обставин, 22.05.2022 дисциплінарною комісією були здійснені телефонні дзвінки поліцейським БКС, в тому числі старшому сержанту поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ).

Проте із зазначеними поліцейськими мобільний зв`язок був відсутній.

Дисциплінарною комісією відповідно до вимог ч. 2 ст. 27 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вживалися заходи щодо направлення вищевказаним поліцейським повідомлень про їх виклик для надання пояснень по суті вищевказаних обставин з використанням засобів електронної комунікації - електронної пошти, мобільних месенджерів та смс-повідомлень, а саме: на мобільні номери телефонів поліцейських 22.05.2022 були надіслані запрошення у вигляді смс-повідомлень, щодо необхідності прибуття 25.05.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Студентська, 5/6, м. Харків, для надання письмових пояснень.

Через месенджер «Telegram» також були направлені запрошення працівникам, в т.ч. ОСОБА_1

20 травня 2022 року через електронну пошту були також направлені запрошення вищезазначеним поліцейським, в тому числі позивачу, на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ОСОБА_1 ) щодо необхідності прибуття 23.05.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Студентська, 5/6, м. Харків, для надання письмових пояснень.

Зворотні повідомлення з вищевказаних месенджерів та електронних адрес не надходили.

Станом на 03.06.2022 вищезазначені поліцейські, яким надсилались запрошення, до УГІ ГУНП в Харківській області не прибули, про поважні причини свого неприбуття, не повідомили та відповідно пояснення у рамках проведення службового розслідування не надали. Враховуючи викладене, відповідно до абзацу 3 ч. 3 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарна комісія вважає працівників, в тому числі ОСОБА_1 , такими, що відмовились від надання пояснень, про що 03.06.2022 був складений відповідний акт № 460/119- 15/01-2022.

Відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 08.04.2022 № 242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», усім працівникам підрозділів Національної поліції України установлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день - суботу і святкові дні.

Вищезазначені вимоги старший сержант ОСОБА_1 не виконав та у робочі дні, а саме з 01.05.2022 по 03.06.2022, був відсутній на службі без поважних причин.

Також, вищезазначені поліцейські, в тому числі й позивач, порушили внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників підрозділів ГУНП в Харківській області, затверджений наказом ГУНП в Харківській області від 15.08.2016№ 818.

У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , відповідно до вимог ч. 4, 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, не встановлені.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що з 01.05.2022 по 03.06.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, не виконав усний наказ керівників щодо необхідності у строк до 30.04.2022 вийти з окупованих територій та прибути за місцем дислокації підрозділу, для проходження служби, виконати свої функціональні обов`язки, тим самим скоїв прогули, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, а також вчинив інші дисциплінарні проступки, що виразилося у порушенні: п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у частині невиконання зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, ознайомившись і знаючи закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також не виконав свої посадові (функціональні) обов`язки; не дотримався правил внутрішнього розпорядку, не виконав накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, не сприяв керівникові в організації дотримання службової дисципліни; п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині недотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійного виконання своїх службових обов`язків; ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію», діяв не у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби в Національній поліції України.

За проведеним службовим розслідуванням 03.06.2022 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 01.05.2022 по 03.06.2022, тим самим скоївши прогули, в порушенні вимог ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 № 242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 № 818, необхідно застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 03.06.2022 №297 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 №287 о/с позивача звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач не погоджуючись з вчиненими відповідачем діями та з метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування відносно позивача повно встановила та з`ясувала обставини події та правомірно притягнула позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 № 242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною першою статті 8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 18 Закону №580-VIII поліцейській зобов`язаний 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Статтею 24 Закону №580-VIII установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із вимогами статей 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 (далі Правил етичної поведінки) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 2 розділу V Порядку №893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Висновки відповідача про застосування дисциплінарного стягнення до позивача гуртувались на тому, що в період з 01.05.2022 по 03.06.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, не виконав усний наказ керівників щодо необхідності у строк до 30.04.2022 вийти з окупованих територій та прибути до місця дислокації, визначеного керівництвом ГУНП в Харківській області, для проходження служби, виконання своїх функціональних обов`язків, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення та на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

З огляду на зазначене нормативне регулювання, колегія суддів зазначає, що основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України "Про ведення воєнного стану" №64/2022 введено воєнний стан на території України, який внаслідок продовження триває.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечувалось, що позивач на час введення воєнного стану проходив службу в м. Ізюм Харківської області, на посаді поліцейського-водія відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Підставою для проведення службового розслідування слугував рапорт від 09.05.2022 ОСОБА_6 , в якому зазначено про відсутність позивача на службі без поважних причин.

В якості доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді безпідставної відсутності на службі в період з 01.05.2022 по 03.06.2022 відповідач надав висновок службового розслідування (а.с. 64-79 том 1), рапорт ОСОБА_6 (а.с. 81-83 том 1), наказ ГУ НП в Харківській області від 12.05.2022 №616 «Про призначення та проведення службового розслідування» (а.с. 84-85), письмові пояснення ОСОБА_7 (а.с. 90-91 том 1), акти від 03.06.2022 огляду засобу (програми) електронної комунікації № 459/119-15/01-2022 (а.с. 96-98 том 1) та про відмову від надання письмових пояснень №460/119-15/01-2022 (а.с. 99-101 том 1).

Суд першої інстанції визнав вказані докази належними та достатніми в підтвердження відсутності позивача на службі, у зв`язку з чим дійшов висновку про правомірність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, шляхом звільнення зі служби в поліції.

Проте, колегія суддів зазначає, що вирішуючи спір суд першої інстанції не повно встановив обставини справи, не з`ясував якими саме доказами зафіксовано факт відсутності позивача на службі з травня по червень 2022 року та доведення до позивача усного наказу керівництва про прибуття до місця дислокації, а також підстави відсутності позивача на службі у спірний період.

Зокрема, як зазначено в письмових поясненнях командира взводу батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_7 від 19.05.2022 (а.с. 90-91 том 1), що керівництвом ГУ НП в Харківській області ніяких команд щодо евакуації батальйону конвойної служби ГУ в м.Харків не надходило. Разом з тим, у даних поясненнях приведено, що засобом мобільного зв`язку 08.04.2022 старшому сержанту поліції ОСОБА_1 поліцейському відділення №3 взводу №3 роти №1, який перебуває на тимчасово окупованій території м.Ізюм Харківської області, було надано усну вказівку від керівництва підрозділу до 30.04.2022 евакуюватися на підконтрольну територію України або прибути за місцем дислокації підрозділу, станом на 09.05.2022 сержант поліції ОСОБА_1 знаходячись з табельною вогнепальною зброєю до підрозділу БКС не прибув, на даний час на зв`язок не виходить.

Колегією суддів зауважено, що відповідні пояснення не містять посилання про те, хто саме віддав усну вказівку позивачу до 30.04.2022 евакуюватися на підконтрольну територію України або прибути за місцем дислокації підрозділу.

Позивачем же напроти в судовому засіданні повідомлено, що ніяких усних вказівок від керівництва підрозділу він не отримував, що було обумовлено відсутністю мобільного зв`язку в місті Ізюм Харківської області, яке перебувало в окупації.

Загальновідомими є обставини, що місто Ізюм Харківської області з початку військової агресії зазнавало артилерійських та ракетних обстрілів, з березня по вересень 2022 року перебувало в тимчасовій окупації.

Разом з тим, у відповідності до рапорту командира БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_8. (а.с. 81-83 том 1) від 09.05.2022, в тому числі, старшому сержанту поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2) поліцейському відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області, який перебуває на тимчасово окупованій території у м.Ізюм (в рапорті помилково вказано м.Куп`янськ) Харківської області, 08.04.2022 було надано вказівку евакуюватися на підконтрольну територію України та прибути за місцем дислокації підрозділу, однак станом на 09.05.2022 до підрозділу для проходження служби не прибули.

Із даного рапорту не можливо встановити у який саме спосіб позивач був повідомлений 08.04.2022 про необхідність евакуюватися на підконтрольну територію України та прибути за місцем дислокації підрозділу, а саме, були це засоби телефонного зв`язку, за яким номером, чи інші можливі варіанти оповіщення.

За клопотанням позивача судом апеляційної інстанції допитано в якості свідків ОСОБА_8 (командира батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області) та ОСОБА_9 (командир відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУ НП в Харківській області).

Так, допитаний в суді апеляційної інстанції в якості свідка командир батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_8 зазначив, що проходить службу у м. Харкові, безпосередньо ОСОБА_1 08.04.2022 наказ про необхідність у строк до 30.04.2022 евакуюватись до підконтрольної території України та прибути до місця дислокації для подальшого проходження служби не надавав та не доводив, кому з підлеглих було надано таке розпорядження він не пам`ятає, чи було доведено цей наказ до позивача його безпосереднім керівником йому не відомо.

Безпосередній керівник позивача, командир відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 також був допитаний в суді апеляційної інстанції в якості свідка та повідомив, що позивачу наказ про евакуацію у квітні 2022 року він не надавав, оскільки і сам про нього не був обізнаний. Разом з тим, повідомив, що з 24.02.2022 по день руйнування споруди районного відділення поліції в м.Ізюм (початок березня 2022 року, точну дату не пам`ятає) свідок разом з позивачем продовжували чергували у будівлі, а вже після руйнування будівлі вони отримали наказ переодягатися у цивільний одяг, сховати зброю, залишатися у безпечних місцях (бомбосховищах). Після цього, ніяких наказі не отримували, бо спочатку пропало світло, а потім і мобільний зв`язок. Наказу про евакуацію як у березні, так і у квітні 2022 року свідок не отримував.

Отже, встановлені судом апеляційної інстанції обставини спростовують висновки відповідача та суду першої інстанції про відсутність позивача на службі без поважних причин.

Відповідачем належними доказами не підтверджено доведення позивачу усного наказу керівництва ГУ НП в Харківській області щодо необхідності у строк до 30.04.2022 евакуюватися з окупованих територій та прибути до місця дислокації, визначеного керівництвом ГУ НП в Харківській області та, як наслідок, не виконання ним цього наказу і відсутність на службі з 01.05.2022 по 03.06.2022 без поважних підстав.

Також, колегія суддів враховує, що про проведення службового розслідування позивач не був обізнаний, письмових пояснень щодо обставин перебування на службі у спірний період не надавав та не відмовлявся від їх надання.

Дії відповідача щодо виклику ОСОБА_1 для надання пояснень під час службового розслідування шляхом телефонних дзвінків, направлення повідомлень на телефонний номер, месенджер «Telegram» та на електронну пошту, враховуючи їх не отримання, не спростовують доводів позивача про не повне з`ясування всіх обставин.

Також судом враховується, що загальновідомими обставинами є тривала окупація м. Ізюм Харківської області та відсутність будь-яких засобів зв`язку на непідконтрольній території.

Слід зазначити, що не вихід працівників на роботу внаслідок ведення воєнних дій та пов`язаних з ними обставин, не свідчить беззаперечно про їх відсутність на службі без поважних причин. Зазначене обумовлено необхідністю збереження життя та здоров`я таких працівників та їх сімей і не може вважатися як відсутність на роботі без поважних причин.

Висновки службового розслідування, які суд першої інстанції визнав обґрунтованими, зроблені лише з урахуванням пояснень керівників поліцейських, відносно яких проводилось службове розслідування, які не є безпосередніми керівниками позивача, без надання оцінки доводам ОСОБА_1 , без з`ясування всіх обставин, відсутності доказів повідомлення позивачу про виконання цього наказу, фіксації неявки позивача на службі, без врахування особи позивача, ступеня його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, його попередньої поведінки, ставлення до служби.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про недоведеність відповідачем вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 01.05.2022 по 03.06.2022, скоєння прогулів.

Вказані обставини не були враховані судом першої інстанції, що призвело до невірного вирішення справи, а тому наявні підстави для скасування судового рішення та прийняття нового про задоволення позову.

Таким чином, враховуючи встановлені судом апеляційної інстанції обставини, колегія суддів вважає за необхідне визнати протиправними накази від 03.06.2022 № 297 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення (а.с. 102-109 том 1) та від 14.06.2022 №287 о/с в частині звільнення його зі служби (а.с. 20 том 1) та поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з наступного дня за днем звільнення (14.06.2022), а саме з 15.06.2022.

Стосовно вимог апеляційної скарги про перерозподіл судових витрат (судовий збір сплачений в суді першої та апеляційної інстанції), колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та сьомої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Як встановлено з матеріалів справи, а саме квитанцій про сплату судового збору, позивачем сплачено судовий збір за подання позову у розмірі 992,40 грн (а.с. 7 том 1) та за подання апеляційної скарги 1488,60 грн (а.с. 132 том 1).

Таким чином, судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 в розмірі 2481,00 гривень.

Згідно пунктів 2-3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

За приписами пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі статтею 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, в той час як доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 по справі № 520/9550/22 скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 03.06.2022 №297 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських ГУНП в Харківській області», в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 14.06.2022 № 287 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, з 14.06.2022 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з 15.06.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 (нуль) копійок .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Я.М. Макаренко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Мінаєва З.О. Кононенко
Повний текст постанови складено 02.11.2023