Справа № 620/3789/23
Суддя: Василь НЕПОЧАТИХ
Дата ухвалення: 2023-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 року Чернігів Справа № 620/3789/23

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Непочатих В.О.,

при секретарі Красновій О.Р.,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Сала О.П., представника відповідача Сіндєєвої В.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Чернігівській області, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління патрульної поліції в Чернігівській області, Департаменту патрульної поліції України, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 24.02.2023 № 112 «Про застосування до працівників УПП в Чернігівській області ДПП дисциплінарних стягнень», в частині притягнення інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що службове розслідування, за наслідками якого видано оскаржуваний наказ проведено упереджено, неповно, не об`єктивно, необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, зокрема, без дослідження наявності об`єктивних обставин у порушенні службової дисципліни та обставин, що знімають безпідставні звинувачення з позивача, а накладення стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність відбулося без урахування тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та без урахування результатів розгляду адміністративної справи №750/7709/22 в Деснянському районному суді м. Чернігова відносно водія ОСОБА_2 . Зазначає, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді неповної службової відповідності за фактом не оформлення адміністративних матеріалів відносно водія ОСОБА_2 , без притягнення останньої до адміністративної відповідальності за статтею 130 КУпАП свідчить про поспішне проведення службового розслідування, оскільки не було враховано, що у діях ОСОБА_2 відсутні як подія так і склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП.

Відповідач подав відзив, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що позивач, як поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. Однак 13.11.2022 під час несення служби у складі пішого наряду «ВІКІНГ-121», отримавши від старшого лейтенанта поліції Портянка С. інформацію про достатні підстави вважати, що водій транспортного засобу RENAULT MEGANE, номерний знак НОМЕР_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння, не вжив жодних заходів для припинення виявленого адміністративного правопорушення, відсторонення особи від керування цим транспортним засобом, проведення огляду водія на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку та не доповів про дану подію безпосередньому керівнику. Зазначає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій звертає увагу на те, що спілкування обох поліцейських відбулось поза межами активації та деактивації кнопки запису. Збереження відеозаписів відбулось з 2-хвилинним буфером попереднього та пост запису, тобто за дві хвилини до активації кнопки запису та двох хвилин після деактивації кнопки запису портативного відеореєстратора, тобто до і після спілкування з водієм транспортного засобу, що слід розцінювати як приватну бесіду. Стверджує, що видання відповідачем наказів про притягнення позивача до різних видів дисциплінарного стягнення порушують його конституційні права і суперечать інтересам служби, набуло систематичного характеру, що свідчить про упереджене ставлення до позивача з боку керівництва та має ознаки мобінгу.

Відповідачем подані заперечення, в яких додатково звернув увагу на обставини викладені у відзиві.

Процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 20.04.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Чернігівській області, Департаменту патрульної поліції України, в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 30.12.2022 № 167 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було повернуто позивачу; ухвалою суду від 29.05.2023 розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

Вислухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Начальнику Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від командира роти № 3 батальйону начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції Олега Пуда надійшов рапорт про неналежне виконання своїх службових обов`язків та халатне ставлення до реагування на адміністративні правопорушення, інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшим лейтенантом поліції Джуриленком Олександром Миколайовичем (т. 1, а.с. 17).

За фактами, викладеними у вказаному рапорті, наказом начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 30.12.2022 № 167 було призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію (т. 1, а.с. 18).

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 12.01.2023 № 7 продовжено термін службового розслідування, призначеного наказом Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 30.12.2022 № 167, строком на 15 діб (т. 1, а.с. 29).

За результатами службового розслідування, дисциплінарною комісією складено висновок від 27.01.2023, з якого слідує, що позивач 13.11.2022 під час несення служби у складі пішого наряду «ВІКІНГ-121», отримавши від старшого лейтенанта поліції Портянка С. інформацію про достатні підстави вважати, що водій транспортного засобу RENAULT MEGANE, номерний знак НОМЕР_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння, не вжив жодних заходів для припинення виявленого адміністративного правопорушення, відсторонення особи від керування цим транспортним засобом, проведення огляду водія на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку та не доповів про дану подію безпосередньому керівнику.

Також, заначено що керування в стані алкогольного чи іншого сп`яніння є тяжким порушенням у сфері безпеки дорожнього руху. Тяжкість обумовлена ступенем суспільної небезпеки, яка завдається вказаним діянням. Водій у стані сп`яніння є загрозою для життя та здоров`я інших учасників дорожнього руху - водіїв, пішоходів, велосипедистів, а також і для самого себе та власності третіх осіб. Зважаючи на викладене, причинами та умовами, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку зазначеними поліцейськими дисциплінарна комісія вважає особисту недисциплінованість та абсолютне нехтування вимогами нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, а також своїми посадовими (функціональними) обов`язками.

Дисциплінарною комісією у висновку рекомендовано за вчинення дисциплінарного проступку порушити перед начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції ОСОБА_3 клопотання про застосування до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, на підставі пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, у вигляді попередження про неповну службову відповідність (т. 1, а.с. 184-191).

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 24.02.2023 № 112 «Про застосування до працівників УПП в Чернігівській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у недотриманні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 3, 11 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, статті 266 КУпАП, пункту 2, абзацу другого пункту 3 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 17.12.2008 № 1103 пункту 1 розділу II Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом МВС та MО3 від 09.11.2015 № 1452/735, пункту 1 розділу X Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 № 1395 та підпунктів 6, 7 пункту 2.1, підпункту 8 пункту 2.2 розділу II, підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19.12.2018 № 5611, відповідно до пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність (т. 1, а.с. 193-194).

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно частин першої та другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За приписами частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно пунктів 1, 4, 5, 8, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами другою, третьою, десятою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

З аналізу викладених норм слідує, що накладенню дисциплінарного стягнення передує службове розслідування, прийняття рішення про його проведення належить до дискреційних повноважень керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (абзац перший пункту 4 розділу ІІ Порядку).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктами 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань).

З аналізу наведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.

Згідно частин першої-восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту дають підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи.

Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

У даному випадку, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.

Передумовою притягнення до дисциплінарної відповідальності мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Дисциплінарним статутом, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу.

Суд звертає увагу, що положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

За встановленими обставинами, 13.11.2022 о 00.39 год. старшим лейтенантом поліції Портянком С. зупинено транспортний засіб, за кермом якого перебувала ОСОБА_4 . Під час зупинки жінка зачепила правою стороною транспортного засобу бордюр, на що обидва поліцейських проговорили між собою, що це є «ознаки». До водія підійшов старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , який почав спілкуватися та перевіряти документи. Позивач в цей час знаходився біля правих передніх дверей автомобіля.

Старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 у водія було з`ясовано питання щодо вживання алкогольних напоїв, однак водій повідомив, що не вживав, а запах від її пасажирів.

Після того, як транспортний засіб від`їхав, між поліцейськими відбувся діалог під час якого ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_1 про те, що водій може був трохи випивший, і про те, що йому некомфортно складати протокол.

Крім того, в судовому засіданні був досліджений відеозапис спілкування ОСОБА_2 з працівниками поліції під час складання протоколу.

Даний факт підтверджується відеозаписами, з портативних відеореєстраторів № 473285, № 472088.

Посилання позивача на те, що перевірку документів водія робив його напарник ОСОБА_5 , а тому у нього не було можливості з`ясувати чи перебуває водій у стані алкогольного сп`яніння, судом не приймається до уваги, з огляду на таке.

Як пояснив позивач в судовому засіданні, автомобіль був зупинений в комендантську годину під час якої рух заборонено, і крім перевірки посвідчення водія, необхідно було перевірити документи всіх пасажирів та здійснити огляд автомобіля.

Отже, при належному виконанні своїх безпосередніх обов`язків та здійснення огляду автомобіля, позивач також міг би з`ясувати перебування водія у стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 повідомив позивача, що у водія транспортного засобу RENAULT MEGANE, номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_2 наявні ознаки алкогольного сп`яніння, але позивач жодних дій, зокрема, щодо повідомлення іншого екіпажу поліції та свого безпосереднього керівника про вказані вище обставини, не вчинив.

Суд погоджується з відповідачем, що керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння є тяжким порушенням у сфері безпеки дорожнього руху. Водій у стані сп`яніння є загрозою для життя та здоров`я інших учасників дорожнього руху, зокрема, водіїв, пішоходів, велосипедистів, а також і для самого себе та власності третіх осіб.

Твердження позивача про те, що з боку керівництва Управління патрульної поліції в Чернігівській області відбувається мобінг, внаслідок підписання ним звернення щодо непрофесійних дій керівництва, були перевірені судом в судовому засіданні та не знайшли свого підтвердження.

Посилання позивача на постанову Деснянського районного суду м. Чернігова від 29.12.2022 по справі № 750/7709/22, якою закрито провадження у справі щодо ОСОБА_2 за частиною першою статті 130 КУпАП, судом не приймається до уваги, оскільки, згідно приписів частини сьомої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

Таким чином, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є правомірним і пропорційним. Оцінюючи вищезазначене, обставини, викладені у висновку службового розслідування, матеріали службового розслідування та вказані вище правові норми, суд вважає, що в діях позивача наявні ознаки вчинення порушення як службової дисципліни, так і присяги поліцейського, що є порушенням Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, а також у доведенні перед судом їх переконливості, суд зазначає, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідачем не звільняє позивача від обов`язку доказування протилежного.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Чернігівській області (вул. Громадська, буд. 66, м. Чернігів, 14037), Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 01001) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 02.11.2023.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ