Справа № 460/15017/23
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2023-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

02 листопада 2023 року м. Рівне №460/15017/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (далі позивач) до Рівненської митниці (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати: Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001267, Рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000078/2 від 27.12.2022; Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001265, Рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000077/2 від 26.12.2022.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що декларантом разом з митними деклараціями подані до митного органу усі належні документи, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовані Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що подані до митного оформлення документи містили неточності, а митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Вказане було безумовною підставою для витребування у декларанта додаткових документів, які надані у повному обсязі не були. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно прийняті рішення про коригування митної вартості товарів. Відповідач стверджує, що митну вартість імпортованих товарів було визначено на підставі раніше визначеної митницею митної вартості. Тому, відповідач вказує, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою суду від 28.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 11.07.2023 клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні залишене без задоволення.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (Покупець) та нерезидентами MARTEX Sp. Z О.О. та PW AUTOS SP. Z О.О. укладені Контракти на поставку автомобільних запчастин, хімії та аксесуарів до вантажних автомобілів.

З метою митного оформлення товарів декларант подав до митного органу:

МД №22UА40U3 від 27.12.2022, контрагент MARTEX Sp. Z О.О.;

МД №22UA70U2 від 26.12.2022, контрагент - PW AUTOS SP. Z О. О.

Митним органом прийняті Рішення про коригування митної вартості товарів:

№UA204020/2022/000078/2 від 27.12.2022 (далі Рішення №UA204020/2022/000078/2), яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом;

№UA204020/2022/000077/2 від 26.12.2022 (далі Рішення №UA204020/2022/000077/2), яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом.

За МД №22UА40U3 Рівненською митницею прийнято Картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА204020/2022/001267.

За МД №22UA70U2 Рівненською митницею прийнято картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001265.

Графа 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» Рішення №UA204020/2022/000078/2:

І. Митна вартість імпортованих товарів №8, 41, 43, 45, 62 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з:

Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 МКУ та у відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.

2) подані до митного оформлення документи, в тому числі додатково надані, містять неточності:

в рахунку - фактурі від 19.12.2022 №9/FAE/2022/00564 зазначено умови поставки товару FCA без прив`язки до географічного пункту;

в митній декларації країни відправника товару відсутні відомості щодо умов поставки товару та географічного пункту пропуску;

Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих за призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару.

Митниця володіє інформацією щодо митного оформлення подібних товарів №35 за МД UA209190/2022/037217 від 06.10.2022 за ціною 8,01 дол. США за кг; №56 за МД UA403020/2022/026386 від 13.12.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг; №59 за МД UA100230/2022/ 621219 від 05.12.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг.

У відповідності до ч.6 ст.53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч.18 ст.58 МКУ.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.

При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар №35 - (МД UA209190/2022/037217 від 06.10.2022 за ціною 8,01 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 54267,9335 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 1397,1025 EUR.

товар №56 - (МД UA403020/2022/026386 від 13.12.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 207080,2831 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 5331,1849 EUR.

товар №59 - (МД UA100230/2022/621219 від 05.12.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг.), числове значення митної вартості товару становить 13389,6547 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 344,7103 EUR.

Підстави прийняття Рішення №UA204020/2022/000077/2:

І. Митна вартість імпортованого товарів №32, 49, 51, 54, 57 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з:

Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ст.53 МКУ та у відповідності до 4.5 ст.54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст.17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.

2) подані до митного оформлення документи, в тому числі додатково надані, містять неточності:

в рахунках - фактурах не зазначено умови поставки товару;

в митній декларації країни відправника товару відсутні відомості щодо умов поставки товару та географічного пункту пропуску.

Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару:

№ 32 за МД UA100100/2022/031530 від 18.07.2022 за ціною 8,01 дол. США за кг;

№ 49 за МД UA100190/2022/034109 від 06.12.2022 за ціною 3,85 дол. США за кг;

№ 51 за МД UA100300/2022/448575 від 12.11.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг;

№ 54 за МД UA100330/2022/448472 від 14.11.2022 за ціною 4,26 дол. США за кг;

№ 57 за МД UA100230/2022/621219 від 06.12.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг.

Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як:

відповідну бухгалтерську документацію;

висновок експерта щодо вартісних та якісних характеристик товарів підготовлений відповідними експертними організаціями.

У відповідності до ч.6 ст.53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч.18 ст.58 МКУ.

За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.

При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар №32 - (МД UA100100/2022/031530 від 18.07.2022 за ціною 8,01 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 2021,1012 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 52,0446 EUR.

товар №49 - (МД UA100190/2022/034109 від 06.12.2022 за ціною 3,85 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 8278,3805 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -213,1735 EUR.

товар №51 - (за МД UA100330/2022/448575 від 12.11.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 137711,4143 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 3546,1558 EUR.

товар №54 - (МД UA100330/2022/448472 від 14.11.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 777,0878 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 20,0105 EUR.

товар №57 - (МД UA100230/2022/621219 від 06.12.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг), числове значення митної вартості товару становить 9934,1593 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 255,8108 EUR.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень Рішення №UA204020/2022/000078/2, Рішення №UA204020/2022/000077/2, Картки відмови №UА204020/2022/001267 та Картки відмови №UA204020/2022/001265, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Стаття 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі МК України):

«Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари».

Частина перша статті 51 МК України:

«Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу».

Частина перша статті 52 МК України:

«Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою».

Частина друга статті 52 МК України:

«Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації».

Частина перша статті 53 МК України:

«У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення».

Частина друга статті 53 МК України:

«Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування».

Вказані норми МК України визначають обов`язок декларанта подати до митного органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Так, до МД №22UA40U3 від 27.12.2022 декларант надав митному органу документи:

Контракт № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022,

Додаткова угода №1МО від 11.07.2022 до Контракту №09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022,

Специфікація № 14V1 від 19.12.2022,

Рахунок проформа №9/FAE/2022/00564 від 19.12.2022,

Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) № 9/FAE/2022/00564 від 19.12.2022,

Декларація про походження товару № 9/FAE/2022/00564 від 19.12.2022,

CMR№ 64238 від 21.12.2022,

Відвантажувальна специфікація від 19.12.2022,

Прайс лист з 16.12.2022р. по 31.12.2022,

Митна декларація країни відправлення MRN22PL331020E1195110 від 21.12.2022,

Квитанція SWIFT № 260 від 20.12.2022,

Заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 20.12.2022,

Лист Вих. № 2712-1 від 27.12.2022,

Лист-опис товару від 19.12.2022,

Лист TOB «ОТОТРАК» Вих. № 2235М-01 від 26.12.2022 про передоплату,

Лист від продавця № OTUA-5-22/2312 від 23.12.2022,

Договір доручення № 19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019,

Договір № 07/10/2022 на транспортно-експедиційне обслуговування та перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному сполученні від 07.10.2022,

Договір №07/10 на перевезення вантажів автомобільним транспортом в міжнародному сполученні від 07.10.2022,

Рахунок-фактура № 181 від 26.12.2022,

Витяги з сайту продавця, що підтверджують цінову інформацію на товар.

Щодо зазначення митним органом, що «в рахунку - фактурі від 19.12.2022 М9/FAE/2022/00564 зазначено умови поставки товару FCA без прив`язки до географічного пункту» та «в митній декларації країни відправника товару відсутні відомості щодо умов поставки товару та географічного пункту пропуску», суд зазначає.

Рівненській митниці подано зовнішньоекономічний договір - Контракт №09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022, що є основним первинним документом, яким керуються сторони.

У пункті 5.1. Контракту вказано, що постачання товару здійснюється на умовах EXW, Martex ІНКОТЕРМС 2010 (відвантаження товару Walentego Rozdzienskiego 19, 41-308 Dabrowa Gomicza).

Також митному органо подано невід`ємну частину Контракту Додаткову угоду №1МО від 11.07.2022, якою сторони погодили нову редакцію п. 5.1. Поставка товару здійснюється на умовах EXW чи FCA, Martex ІНКОТЕРМС 2010 року (відвантаження товару Walentego Rozdzienskiego 19, 41-308 Dabrowa Gomicza).

В рахунку-проформі №9/FAE/2022/00564 від 19.12.2022 вказано умови поставки FCA-Dabrowa Gornicza/Poland.

В рахунку-фактурі №9/FAE/2022/00564 від 19.12.2022 вказано умови поставки, зокрема - FCA.

За умовами поставки FCA передається замитнений товар з супроводжуючими документами і відвантаження товару здійснювалося на складі продавця, адреса якого вказана на першій сторінці в рахунку-фактурі- 41-308 Dabrowa Gomicza, Rozdzienskiego 19, та співпадає з відомостями, зазначеними у пункті 5.1. Контракту №09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022 та Додатковій угоді №1МО від 11.07.2022.

Також в Специфікації №14V1 від 19.12.2022, яка є невід`ємною частиною Контракту №09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022, вказано умови поставки - FCA-Dabrowa Gornicza/Poland та маршрут перевезення Даброва Горніца/Польща - Рівне/Україна; у відвантажувальній специфікації від 19.12.2022, в прайс листі з 16.12.2022 по 31.12.2022 вказано умови поставки - FCA-Dabrowa Gornicza/Poland.

У рахунку №181 від 26.12.2022 на оплату за надані транспортно-експедиційні послуги вказано перевезення вантажів: с. Солець-Куявський (Польща) - м. Дамброва-Гурнича (Польща) - п/п Шегині, Україна та п/п Шегині- м. Рівне, Україна. Щодо маршруту перевезення, який вказано у рахунку №181 від 26.12.2022, то перевезення вантажу здійснювалося за поставками товарів від двох продавців - MARTEX Sp. Z О.О. та PW AUTOS SP. Z О. О..

Суд зазначає, що відсутність в митній декларації країни експортера умов поставки та географічного пункту пропуску обумовлена формою польської експортної митної декларації.

Відсутність в митній декларації країни експортера цих відомостей не впливає на митну вартість товару.

В Рішенні №UA204020/2022/000078/2 митним органом не наведено перелік документів, які витребовуються, як і не вказано того, чому поданих документів недостатньо для застосування основного методу визначення митної вартості.

В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2022/000078/2 митний орган зазначає, що вказані обставини призвели до неможливості визнати вартість товарів № 8, 41, 43, 45, 62 за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, проте коригується інший товар - №35, 56, 59, що свідчить про порушення вимог Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012.

До МД №22UA70U2 контрагент - PW AUTOS SP. Z О. О. декларант надав митному органу документи:

Контракт №14102022/ЕХ від 14.10.2022,

Специфікація №1VI від 29.11.2022,

Рахунок-проформа (Proforma invoice) № 557083/CN/2022 від 16.11.2022,

Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № 000556/FEX/CN/2022 від 29.11.2022,

Сертифікат походження товару № PL/MF/AS0084107 від 02.12.2022,

Сертифікат походження товару № PL/MF/AS0084108 від 02.12.2022,

CMR № б.н. від 19.12.2022,

Відвантажувальна специфікація від 29.11.2022,

Прайс лист з 15.11.2022 по 31.12.2022,

Митна декларація країни відправлення MRN22PL431020E0699765 від 01.12.2022,

Квитанція SWIFT № 250 від 29.11.2022,

Заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 29.11.2022,

Договір доручення №19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019,

Договір № 07/10/2022 на транспортно-експедиційне обслуговування та перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному сполученні від 07.10.2022,

Договір 07/10 на перевезення вантажів автомобільним транспортом в міжнародному сполученні від 07.10.2022,

Рахунок № 181 від 26.12.2022,

Лист Вих. № 2612-2 від 26.12.2022,

Лист-опис товару від 26.12.2022.

Щодо зазначення митним органом, що «в рахунках - фактурах не зазначено умови поставки товару», суд зазначає.

Рівненській митниці подано зовнішньоекономічний договір - Контракт №14102022/ЕХ від 14.10.2022, що є основним первинним документом, яким керуються сторони.

У пункті 1.1. Контракту вказано, що Продавець зобов`язується продати Покупцеві, а Покупець купити від Продавця на умовах Солець Куявський - EXW (Incoterms-2020) автозапчастини та аксесуари до вантажного транспорту згідно умов зазначених у цьому контракті.

Разом із цим, посилання на умови поставки у рахунку фактурі не є обов`язковим реквізитом рахунку-фактури.

Також у Специфікації №1V1 від 29.11.2022, яка є невід`ємною частиною Контракту №14102022/ЕХ від 14.10.2022, вказано умови поставки - EXW-Солець Куявський/Польща та маршрут перевезення Солець- Куявський/Польща - Рівне/Україна, автотранспортом; у відвантажувальні специфікації від 29.11.2022 зазначено умови поставки - EXW-Solec Kujawski/Poland; у прайс листі з 15.11.2022 по 31.12.2022 вказано умови поставки - EXW-Solec Kujawski.

У CMR № б.н. від 19.12.2022 вказано місце завантаження товару - Solec Kujawski.

У рахунку №181 від 26.12.2022 на оплату за надані транспортно-експедиційні послуги вказано перевезення вантажів: с. Солець-Куявський (Польща) - м. Дамброва-Гурнича (Польща) - п/п Шегині, Україна та п/п Шегині- м. Рівне, Україна.

Щодо відсутності в митній декларації країни експортера умов поставки та географічного пункту пропуску, суд зазначає, що відсутність в митній декларації країни експортера умов поставки та географічного пункту пропуску обумовлена формою польської експортної митної декларації.

Окрім того, митна декларація країни відправлення не є основним документом, що підтверджує митну вартість, вона складається експортером відповідно до вимог законодавства чинного в країні експортера, а покупець товару не відповідає за заповнення митної декларації країни відправлення, яка оформляється у відповідності до законодавства країни відправлення та внесення до неї відповідної інформації.

Суд констатує, що декларантом надані митному органу усі належні документи згідно переліку частини другої статті 53 МК України по МД №22UА40U3 від 27.12.2022, контрагент MARTEX Sp. Z О.О. та МД №22UA70U2 від 26.12.2022, контрагент - PW AUTOS SP. Z О. О., які підтверджували числові значення вартості товару.

Частина третя статті 53 МК України:

«У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини».

Частина перша статті 54 МК України:

«Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості».

Частина друга статті 54 МК України:

«Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу».

Частина третя статті 54 МК України:

«За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу».

Частина шоста статті 54 МК України:

«Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості».

Частина перша статті 55 МК України:

«Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів».

Частина друга статті 55 МК України:

«Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду».

Частина перша статті 256 МК України:

«Відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом».

Частина дванадцята статті 264 МК України:

«У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів».

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товару, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Вказані вище норми МК України також свідчать про те, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно (достовірно) визначив митну вартість товару.

Суд констатує, що оскаржувані Рішення не містять належного опису обставин щодо наявності у поданих декларантом документах розбіжностей та / або наявності ознак підробки або такі документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В порушення пункту 1 частини другої статті 55 МК України митним органом не обґрунтовано причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано за основним методом (пункт 1 частини другої статті 55 МК України).

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у декларації митної вартості було зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж заявлена декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролюючим органом митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору.

Частина перша статті 57 МК України:

«Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний».

Частина друга статті 57 МК України:

«Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції)».

Частина третя статті 57 МК України:

«Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу».

З системного аналізу наведених норм МК України вбачається, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) і єдиною підставою його незастосування є, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У даному випадку декларантом надані митному органу усі належні документи, які підтверджували числові значення складових митної вартості товару, а контролюючий орган не обґрунтував наявності у поданих документах розбіжностей, неточностей чи неповноти відомостей, що зазначені у них.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних Рішень в порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень суб`єкта владних повноважень.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 8052 грн 00 коп, сплачена відповідно до платіжних інструкцій від 21.06.2023 №ОТ00000862 та №ОТ00000863.

Позивач також просить суд стягнути на його користь витрати, понесені з метою перекладу документів послуги перекладача у розмірі 6600,00 грн.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для стягнення суми витрат за послуги перекладача, суд зазначає таке.

За приписами частини третьої статті 134 КАС України: до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Пункт третій вказаної статті містить визначення «пов`язані із залученням».

Стаття 65 КАС України «Свідок»: «Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання». «Свідок має право давати показання рідною мовою або мовою, якою він володіє, користуватися письмовими записами, відмовитися від давання показань у випадках, встановлених законом, а також на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду».

Йдеться про компенсацію свідку витрат, пов`язаних із викликом до суду.

Стаття 70 КАС України «Спеціаліст»: Спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками, необхідними для застосування технічних засобів, і призначена судом для надання консультацій та технічної допомоги під час вчинення процесуальних дій, пов`язаних із застосуванням таких технічних засобів (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо). Допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта. Спеціаліст зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом, відповідати на поставлені судом питання, надавати консультації та роз`яснення, у разі потреби надавати суду іншу технічну допомогу. За відсутності заперечень учасників справи спеціаліст може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Спеціаліст має право знати мету свого виклику до суду, відмовитися від участі у судовому процесі, якщо він не володіє відповідними знаннями та навичками, звертати увагу суду на характерні обставини чи особливості доказів, а також право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду».

Йдеться про компенсацію витрат спеціалісту, пов`язаних із викликом до суду; оплата за виконану роботу не є поняттям «витрат».

Стаття 71 КАС України «Перекладач»: «Перекладачем є особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється адміністративне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного або письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускається ухвалою суду за клопотанням учасника справи або призначається з ініціативи суду. Участь перекладача, який володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими, є обов`язковою при розгляді справи, одним із учасників якої є особа з порушенням слуху. Кваліфікація такого перекладача підтверджується відповідним документом, виданим у порядку, встановленому законодавством. Перекладач має право відмовитися від участі в адміністративному судочинстві, якщо він не володіє мовою в обсязі, необхідному для перекладу, право ставити питання з метою уточнення перекладу, а також право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду. Перекладач зобов`язаний з`являтися до суду за його викликом, здійснювати повний і правильний переклад, посвідчувати правильність перекладу своїм підписом на процесуальних документах, що вручаються сторонам у перекладі на їх рідну мову або мову, якою вони володіють. За відсутності заперечень учасників справи перекладач може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції».

Йдеться виключно про питання залучення перекладача саме судом за ухвалою суду та лише про компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду; оплата виконаної роботи не входить до предмета «витрат».

Стаття 68 КАС України «Експерт»: «Експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із проведенням експертизи і викликом до суду».

Йдеться про компенсацію витрат експерту, пов`язаних із проведенням експертизи і викликом до суду; оплата за виконану роботу не входить до предмета «витрат».

Суд зазначає, що витрати позивача з перекладу документів у розмірі 6600,00 грн не входять до витрат, які слід компенсувати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, оскільки у даному випадку суд не допускав до участі у справі за відповідною ухвалою перекладача.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (вулиця Тиха, 7, місто Рівне, 33018; ) до Рівненської митниці (вулиця Соборна, 104, місто Рівне, 33028; ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати: Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001267; Рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000078/2 від 27.12.2022; Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001265; Рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000077/2 від 26.12.2022.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» суму судового збору у розмірі 8052 грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 02 листопада 2023 року

Суддя К.М. Недашківська