Справа № 160/21571/23
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняЕмріх Ю.П.
представник позивача представник відповідача Буряк О.Є. Стець А.О.
25 серпня 2023 року Акціонерне товариство «Нікопольський завод феросплавів» (далі по тексту - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (далі по тексту - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 630/32-00-07-09-17 від 29.06.2023 року, винесене Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі акта документальної позапланової невиїзної перевірки № 590/32-00-07-09-12/00186520 від 31.05.2023 року.
Позовні вимоги позивач обґрунтував протиправністю та незаконним характером оскаржуваного рішення, яке на думку позивача, відповідач виніс на підставі незаконних висновків акта перевірки та без врахування положень Податкового кодексу України, прийнятих після введення воєнного стану та під час дії заходів спрямованих запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).
Товариство вважає, що в умовах дії правового режиму воєнного стану не допускало порушення ч. 1, 2 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", оскільки відповідно до п.52-1 розділу ХХ "Перехідні полодення" Податковго кодексу України з 1 березня 2002 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширення коронавірусної хвороби штрафні санкції не застосовуються.
На думку позивача, висновки акта перевірки про порушення АТ НЗФ ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції" в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по експортним контрактам від 05.09.2021 року № S2104440 та від 06.10.2021 року №S2105102, укладеним з нерезидентом VERSALA LTD, Кіпр, є помилковими та незаконними.
Призначено проведення підготовчого засідання на 26.09.2023 року о 11:00 год.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідач надав відзив, в якому проти позову заперечив, посилаючись на правомірність податкового повідомлення-рішення, також надав копії документів, які стали підставою для винесення спірного рішення.
Зокрема відповідач вказав, що за відвантажену продукцію у період з 30.08.2022 по 08.11.2022, АТ «НЗФ» отримало грошові кошти в іноземній валюті в повному обсязі на загальну суму 26 920 555, 46 євро (еквівалент 969 179 365, ЗО грн), але з порушенням граничних строю: надходження грошових коштів.
По цьому контракту встановлено порушення ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валют та валютні операції», в редакції від 01.04.2023 № 2473-VІІІ, п. 21 розділу II Постанови Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 про затвердження "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій іноземній валюті", в частині несвоєчасного надходження грошових коштів в ноземній валюті на суму 445 073, 91 євро (з граничним строком надходження 10.10.2022 року).
На відвантажену продукцію у період з 12.10.2022 по 14.12.2022, АТ «НЗФ» отримало рошові кошти в іноземній валюті в повному обсязі на загальну суму 27 674 525, 86 євро (еквівалент 1 006 468 398, 38 грн), але з порушенням граничних строків надходження грошових коштів.
По цьому контракту встановлено порушення ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції», в редакції від 01.04.2023 № 2473-VIII, п. 21 розділу II Постанови Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій іноземній валюті», в частині несвоєчасного надходження грошових коштів в іноземній валюті на суму 1 936 963,08 євро (з граничним строком надходження 10.10.2022 року).
Висновку центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, на подовження граничних строків розрахунків встановлених Національним банком України, довідок повноваженої організації які б підтверджували виникнення та закінчення дії форс- мажорних обставин та документів про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбачених зовнішньоекономічними контрактами АТ НЗФ до перевірки не надано.
Позивач надав відповідь на відзив, в якій заперечив проти доводів відповідача, викладених у відзиві на позов, зокрема, АТ НЗФ не заперечує фактичні обставини господарських операцій та строки проведення розрахунків, однак позиція позивача щодо незаконності прийнятого відповідачем податкового повідомлення-рішення, викладена в позові, грунтується на застосуванні норм податкового законодавства, які встановлюють на думку позивава, мораторій на застосування штрафних санкцій , в тому числі пені, у зв`язку із зупинкою перебігу строків, а аткож у зв`язку із відсутністю вини позивача у вчинені порушення валютного законодавства.
Розгляд справи призначено на 24.10.2023 року об 11-00 в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
В судове засідання 24.10.2023 року прибули представник позивача та представник відповідача.
Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі Наказу на перевірку № 128-п від 19.05.2023 року та відповідно до 75.1.2 ст. 75, 78.1.1 ст. 78, п. 79.1 ст. 79, п. 82.2 ст. 82 та п. 69.2 Підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України було проведено перевірку позивача.
Відповідно до висновків акта перевірки відповідач встановив порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, а саме:
- частини 1 та частини 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 р. № 2473 «Про валюту та валютні операції» та п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою правління НБУ від 02.01.2019 р. № 5, в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по експортним контрактам:
від 05.09.2021 р. № S2104440, укладеного з нерезидентом VERSALA LTD., Кіпр на суму 445 043,91 євро, з порушенням граничного строку розрахунків на 2 дні (з 11.10.2022 по 12.10.2022);
від 06.10.2021 р. № S2105103, укладеного з нерезидентом VERSALA LTD., Кіпр на суму 1 936 963,08 євро, з порушенням граничного строку розрахунків на 2 дні (з 11.10.2022 по 12.10.2022).
Перевіркою з питання дотримання вимог валютного законодавства при виконанні інших зовнішньоекономічних контрактів порушень встановлено не було.
На підставі вказаного висновку акта перевірки відповідач прийняв податкове повідомлення рішення № 630/32-00-07-09-17 від 29.06.2023 року, згідно із яким на підставі п. 54.3.3 ст. 54 ПКУ та ч. 5 ст. 13 Закону України Про валюту та валютні операції до позивача застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій та/або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за платежем пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності (код платежу 21081000) у сумі 506 783,61 грн.
За результатими проведеної відповідачем перевірки дотримання позивачем вимог валютного законодавства, контролювальний орган встановив таке.
На виконання умов контракту № S2104440 від 05.09.2021 р. АТ «НЗФ» згідно із наданих митних декларацій за період з 06.09.2021 р. по 07.12.2021 р. здійснено експорт товару на загальну суму 26 920 555,46 євро.
Відповідно до п. 21 Розділу ІІ Постанови НБУ № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Граничний строк зарахування валютної виручки з 05.09.2022 по 06.12.2022 р.
За відвантажену продукцію у період з 30.08.2022 року по 08.11.2022 року АТ «НЗФ» отримало грошові кошти в іноземній валюті в повному обсязі на загальну суму 26 920 555, 46 євро, але з порушенням граничних строків надходження грошових коштів.
По цьому контракту відповідач встановив порушення п. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 р. № 2473 «Про валюту та валютні операції» та п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою правління НБУ від 02.01.2019 р. № 5, в частині несвоєчасного надходження грошових коштів в іноземній валюті на суму 445 073, 91 євро з граничним строком 10.10.2022 року.
На підставі п. 5 ст. 13 Закону № 2473 АТ «НЗФ» нараховується пеня за порушення строку розрахунків у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за кожний день прострочення, тобто нарахування пені здійснюється з 11.10.2022 по 12.10.2022(2 дні) на суму заборгованості 445 073,93 євро.
На виконання умов контракту № S2105103 від 06.10.2021 р. АТ «НЗФ» згідно із наданими митними деклараціями за період з 11.10.2021 р. по 24.12.2021 року здійснено експорт товару на загальну суму 27 674 525,86 євро.
Відповідно до п. 21 Розділу ІІ Постанови НБУ № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Граничний строк зарахування валютної виручки з 10.10.2022 по 23.12.2022 р.
За відвантажену продукцію у період з 12.10.2022 року по 14.12.2022 року АТ «НЗФ» отримало грошові кошти в іноземній валюті в повному обсязі на загальну суму 27 674 525, 86 євро, але з порушенням граничних строків надходження грошових коштів.
По цьому контракту відповідач встановив порушення п. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 р. № 2473 «Про валюту та валютні операції» та п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою правління НБУ від 02.01.2019 р. № 5, в частині несвоєчасного надходження грошових коштів в іноземній валюті на суму 1 936 963,08 євро з граничним строком 10.10.2022 року.
На підставі п. 5 ст. 13 Закону № 2473 АТ «НЗФ» нараховується пеня за порушення строку розрахунків у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за кожний день прострочення, тобто нарахування пені здійснюється з 11.10.2022 по 12.10.2022 (2 дні) на суму заборгованості 1 936 963,08 євро.
Позивач не заперечує фактичні обставини проведення господарських операцій за зовнішньоекономічними контрактами та строки проведення розрахунків встановлені перевіркою, однак зазначає про безпідставність нарахування пені та порушення відповідачем вимог ПК України.
Зокрема позивач вказує на порушення відповідачем вимог п. 102.9 ст. 102 ПК України згідно із якою було зупинено перебіг всіх строків визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також вказує на порушення відповідачем вимог п. 52-1 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України, згідно із яким протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Відповідач в обґрунтування своєї позиції зазначає про те, що у нього були достатні правові підстави для проведення перевірки, про те, що перевіркою було встановлено порушення строків надходження валютної виручки по двом експортним контрактам, вказує на те, що позивачем не було надано висновок Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків за вказаними контрактами, а також послався на положення п. 69.2 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПКУ, згідно із яким у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Позивач проводив процедуру адміністративного оскарження спірного податкового повідомлення-рішення від 29.06.2023 року, подавав скаргу до ДПС України.
Рішенням ДПС України № 21965/6/99-00-06-01-02-06 від 09.08.2023 року податкове повідомлення-рішення від 29.06.2023 року залишено без змін, а скарга без задоволення.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням та рішенням за результатами адміністративного оскарження позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов та додаткових поясненнях, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.

Згідно із положеннями ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» № 2473 від 21.06.2018 року Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Пунктом 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, яке затверджено Постановою правління НБУ № 5 від 02.01.2019 року, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до п. 14 - 2 постанови Правління НБУ від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» в період запровадження воєнного стану граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Пунктом 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Відповідно до п.п. 69.2. п. 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПКУ податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються; крім:

а) камеральних перевірок;

б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.2 (в частині контролю за трансфертним ціноутворенням), 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.14 - 78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальних позапланових перевірок з питань оподаткування юридичними особами або іншими нерезидентами, які здійснюють господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів);

в) фактичних перевірок.

Документальні позапланові перевірки за зверненням платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальні позапланові перевірки платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, що були розпочаті та не завершені до 24 лютого 2022 року, поновлюються та закінчуються протягом 60 днів з дня, наступного за днем набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану". Такі перевірки поновлюються на невикористаний строк.

Документальні позапланові перевірки, які були розпочаті на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.2, 78.1.7, 78.1.14 - 78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальних позапланових перевірок з питань оподаткування юридичними особами або іншими нерезидентами, які проводять господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів), але не можуть бути завершені у зв`язку з виникненням обставин, зазначених у цьому підпункті, можуть бути зупинені до завершення дії таких обставин та/або усунення перешкод щодо проведення перевірки за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке оформлюється наказом, копія якого надсилається платнику податків до електронного кабінету платника податків з одночасним надісланням на електронну адресу (адреси) платника податків інформації про вид документа, дату та час його надіслання до електронного кабінету. Таке зупинення перериває перебіг строку проведення перевірки.

У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Пунктом 14.1.265 ст. 14 ПК України визначено, що штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

В свою чергу, пунктом 14.1.162 ст. 14 ПК України надано визначення поняттю пеня - це сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно із п. 102.9 ст. 102 ПК України на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

При цьому п.п. 69.9 п. 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України передбачено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 та 392, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;

строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, нарахування пені;

строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування фінансових санкцій за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки та прийняття рішення за результатами їх розгляду, адміністративного арешту майна за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки;

строків здійснення заходів з погашення податкового боргу платників податків - суб`єктів господарювання, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, передбачені статтями 59 - 60, 87 - 101 цього Кодексу, та/або визначення грошових зобов`язань згідно із статтею 116 цього Кодексу;

строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених підпунктом 56.23.3 пункту 56.23 статті 56 цього Кодексу.

Відповідно до п. 52-1 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Згідно із п. 1 Постанови КМ України № 651 від 27.06.2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 було відмінено з 24-00 годин 30.06.2023 року.

Надаючи правову оцінку правомірності прийнятого відповідачем податкового повідомлення-рішення суд враховує, що граничний строк проведення розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів встановлений законодавчим актом та відноситься до строків, контроль за дотриманням яких покладається на контролювальні органи.

Такий строк відповідно до п. 102.9 ст. 102 ПКУ зупиняється на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, але за виключенням випадків передбачених ПК України.

Такі виключення щодо окремих строків передбачені п.п. 69.9 п. 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України.

Як видно із змісту вказаної норми, вона не містить виключення щодо зупинення строку проведення розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Також суд зауважує на тому, що відповідно до останнього абзацу п. 52-1 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Як слідує із змісту спірного податкового повідомлення-рішення, воно було винесено 29.06.2023 року, тобто до скасування карантину запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, а також вказаним ППР позивачу було визначено грошове зобов`язання за платежем пеня, за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньо-економічної діяльності.

Позивач не оскаржує підстави проведення позапланової перевірки та не заперечує встановлені перевіркою фактичні обставини господарських операцій та проведених розрахунків.

Водночас суд критично ставиться до доводів відповідача, наведених в обґрунтування правомірності прийнятого податкового повідомлення-рішення, оскільки вважає, що вищевказана норма ПК України стосовно карантинних обмежень по нарахуванню пені підлягає застосуванню і до спірних правовідносин, бо терміни розрахунків в сфері ЗЕД хоч і регулюються спеціальним Законом України «Про валюту та валютні операції», однак нарахування штрафних санкцій та пені за такі порушення проводиться на підставі положень ПК України.

Щодо посилання відповідача на положення п.п. 69.2 п. 69 Підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, то суд вважає за необхідне зазначити, що вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Законодавець передбачив, що в період дії правового режиму воєнного стану, в разі виявлення за наслідками перевірки платника податку порушень, мораторій щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) не застосовується.

Згідно із визначеннями, які наведені в п. 14.1.162 та п. 14.1.265 ст. 14 ПК України, штрафна (фінансова) санкція та пеня - це різні поняття та різні платежі, які мають відмінну один від одного правову природу.

У спірному випадку, як встановив суд, оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням позивачу нараховано пеню за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД, що в свою чергу дозволяє зробити висновок про помилковість посилання та застосування відповідачем п.п. 69.2 п. 69 Підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності із ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно із вимогами ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

За вказаних обставин, суд робить висновок, що податкове повідомлення-рішення від 29.06.2023 року прийняте з порушенням вимог ст.2 КАС України, не базується на нормах податкового законодавства і підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру для суб`єкта владних повноважень чи юридичної особи встановлюється ставка у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач згідно із платіжної інструкції № 273136 від 23.08.2023 року сплатив судовий збір у розмірі 7601,75 грн.

У зв`язку з повним задоволенням позову суд присуджує на користь позивача здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 7601,75 грн з бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Керуючись статтями 2, 19, 72-76, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" (53200, Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, буд. 310, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 57, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення -задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №630/32-00-07-09-17 від 29.06.2023 року, згідно з яким на підставі п. 54.3.3 ст. 54 ПК України та ч. 5 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції" до АТ НЗФ застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій та/або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за платежем пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності (код платежу 21081000) у сумі 506 783,61 грн.

Стягнути на користь Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" (53200, Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, буд. 310, ) за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 57, ) документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 7601,75 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 02 листопада 2023 року.

Суддя С.В. Ніколайчук