Справа № 160/20832/23
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислова компанія "ДТЗ" до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської митниці, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110050/2023/000165/1 від 07.07.2023;
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110050/2023/000166/1 від 07.07.2023р.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
07.09.2023 через систему «Електронний суд» від Дніпровської митниці надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач вважає, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, прийнятими у спосіб та в межах повноважень, наданих митним органам законодавства та цілком обґрунтованими, про що свідчать дані графи 33 цих рішень.
Через помилкове тлумачення вимог п. 2 ч. 2 ст. 55 МК України, позивач не з`ясував, що в графі 33 оскаржуваних рішень міститься послідовне обґрунтування неможливості застосування кожного другорядного методу визначення митної вартості, що передує резервному, джерело основи для коригування, тобто реквізити митної декларації, за якою раніше визнано митну вартість такого ж товару. Відсутність даних про коригування цієї митної вартості обґрунтовується положеннями ст. 64 МК України, яка не передбачає коригування.
В підготовче засідання 12.09.2023 представник позивача не з`явився, подавши 11.09.2022 заяву про розгляд справи без його участі.
Судом ухвалено закрити підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду на 03.10.2023 об 11:00 год.
03.10.2023 від представника позивача отримана заява про розгляд справи без його участі. Представник вказав, що підтримує позовні вимоги та просить задовольнити позовну заяву у повному обсязі.
В судове засідання 03.10.2023 учасники справи, які про розгляд справи були повідомлені належним чином, не з`явились.
Судом на місці ухвалено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
09.12.2022 між ТОВ «ПК «ДТЗ» (Покупець) і Компанією «TIANJIN BORUITE BICYCLE CO.LTD»., China (Китай) (Продавець) був укладений зовнішньоекономічний контракт №ВТВВ-1, за яким Продавець продає, а Покупець купує «Товар», в асортименті, кількості, та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
За п.2.1 контракту, поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією.
Відповідно до п. 3.1 контракту поставки здійснюються на умовах згідно з правилами Інкотермс за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в специфікаціях (додатках) до цього контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені у ній, шляхом підписання додаткової угоди.
Пунктами 4.1,4.2 контракту встановлено, що ціна на товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. За домовленістю Сторін, у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватися після здійснення поставки. Зміна ціни оформляється додатковою угодою після чого Продавець повинен надати Покупцю коригуючі Специфікацію та інвойс. У ціну товару включена вартість упаковки і маркування.
Відповідно до п. 5.2 контракту, умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до Контракту. За домовленістю сторін умови оплати, зазначені у Специфікації, можуть бути змінені шляхом укладання додаткової угоди.
Сторонами було складено і підписано до контракту Специфікацію №2023-1 від 16.12.2022 на поставку товару (велосипедів двоколісних, дорожніх для дорослих торговельної марки «SPARK»).
Поставка була здійснена двома партіями на умовах FOB згідно міжнародних торговельних правил ІНКОТЕРМС 2010».
Після ввезення на територію України товарні партії були розміщені в режимі митного ліцензійного складу і з метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів, Товариством до Дніпровської митниці були подані електронні митні декларації (ЕМД):
Транспортні витрати до кордону України підтверджують наступні документи: заявка на ТЕО №19 від 22.03.2023, коносамент №HS123031909 від 04.04.2023, рахунки на оплату №№145/23, 145.1/23 від 19.05.2023, акт виконаних робіт щодо послуг з перевезення №145/23 від 19.05.2023, довідка про транспортні витрати від 19.05.2023, залізничні товаро-транспортні накладні №№33947796, 33947804, 33947807, 33947809, 33947813, 33947833 від 18.06.2023. Товариством також повідомлено про наявність у митного органу договору ТЕО №К-547/21 від 01.08.2021, який надавався в попередніх випадках.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення від 04.07.2023 з проханням надати документи: - якщо рахунок сплачено, -банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні і вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
На виконання повідомлення Товариством листом №341 від 06.07.2023 додатково були надані : додаткові угоди: №21 від 12.04.2023, №2 від 28.04.2023, №3 від 12.05.2023, №4 від 29.05.2023, договір ТЕО №К-547/21 від 01.08.2021, лист та комерційну пропозицію виробника товарів, платіжні інструкції №456, №457 від 06.07.2023 про сплату транспортних послуг, лист експедитора про порт відправлення.
Товариство повідомив, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть. Товариство просило здійснити митне оформлення за наявними документами.
Проте, 07.07.2023 митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA110050/2023/000165/1, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованого Товару № 1 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості 2-r- резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Загальна різниця митних платежів (ПДВ та ввізне мито) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 1302468,57 грн. Розрахунок різниці в митних платежах зазначено в графах ЕМД «Нарахування платежів» та 47 «В» «Подробиці розрахунків»;
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення від 06.07.2023 з проханням надати документи: - якщо рахунок сплачено, -банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні і вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
На виконання повідомлення Товариством листом №343 від 07.07.2023 додатково були надані : додаткові угоди: №21 від 12.04.2023, №2 від 28.04.2023, №3 від 12.05.2023, №4 від 29.05.2023 до зовнішньоекономічного контракту №ВТВВ-1 від09.12.2022, прайс-лист та комерційна пропозиція виробника товарів, додаткова угода №9 від 01.03.2022 до договору перевезення №1510/912/2019 від 15.10.2019 і повідомило митницю, що усі наявні у підприємства документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, , вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть. Товариство просило здійснити митне оформлення за наявними документами.
07.07.2023 митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA110050/2023/000166/1, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованого Товару № 1 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості 2-r- резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Загальна різниця митних платежів (ПДВ та ввізне мито) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 395021,86 грн. Розрахунок різниці в митних платежах зазначено в графах ЕМД «Нарахування платежів» та 47 «В» «Подробиці розрахунків».
Позивач вважає, що зазначені вище рішення про коригування митної вартості товару є протиправними та підлягають скасуванню у зв`язку з чим подав позовну заяву до суду.
При вирішенні спору суд виходить з наступного.
Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.
Згідно п. 24. ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Пунктами 23, 24 ч. 1 ст. 4 МК України визначено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст. 49,50 МК України).
За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частин 1, 2ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1статті 58 цього Кодексу.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.24ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.
При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митний орган не обґрунтував вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовідносинами, які склалися між позивачем і його контрагентом.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті (ч. 3 ст. 54 МК України).
Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу(ч. 3 ст. 57 МК України).
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).
Відповідно до п. 4 ст. 57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1ст. 57 Митного кодексу України.
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
При цьому, в рішеннях про коригування митної вартості товару не зазначено загальну кількість партії раніше оформленого товару, вагу одиниці товару , торгової марки, не вказані технічні характеристики, розрахунок митної вартості, що має значення, оскільки ціна товару за контрактом встановлювалась виходячи з його характеристик. Ідентифікація раніше оформленого товару на підставі лише дати раніше оформленої ЕМД і її реєстраційного номеру, не можлива.
У ході консультацій, до прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів, митним органом на вимогу підприємства не було надано представнику підприємства для ознайомлення, з метою можливості проведення аналізу розрахунку, інформацію і документи щодо товарів, раніше оформлених.
Тобто, детальне дослідження митної декларації, на підставі якої скориговано митну вартість товару і обрано метод для визначення вартості, відповідачем проведено не було.
Відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів в якості підстав для здійснення коригування вказав на відсутність банківських платіжних документів, що підтверджують оплату транспортування, інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.
Натомість митним органом не враховано, що додатковими угодами №1 від 12.04.2023, №2 від 28.04.2023, №3 від 12.05.2023 до зовнішньоекономічного контракту №ВТВВ-1 від 09.12.2022 сторонами було передбачено, що валютні кошти в сумі 156672,50 дол. США, сплачені Товариством продавцю відповідно до платіжного доручення №1386 від 27.12.2022, зараховуються в рахунок оплати вартості товарів, що поставляються за іншими Специфікаціями до цього контракту.
29.05.2023 сторонами було укладено додаткову угоду №4 до контракту, якою було змінено строк оплати товарів за Специфікацією №2023-1 від 16.12.2022 з попередньої оплати на відстрочення строку оплати протягом 150 днів з моменту поставки товару, яка була надана митниці.
В підтвердження оплати за послуги з перевезення Товариством були надані платіжні доручення №456 і №457 від 05.07.2023, якими перераховано ТОВ «КЕРРІЛЕНЕД ЛОГІСТІК ЛТД» грошові кошти в сумі 575955,45 грн. і 257808,63 грн. за транспортні послуги відповідно до рахунків №145/23 та №145.1/23 від 19.05.2023.
Зауваження відповідача у рішеннях, що надані до митного оформлення комерційні документи (специфікація, інвойс) не містять інформації стосовно вартості включення витрат на пакування і маркування до ціни товару відповідно до п. 4.2 контракту, є необґрунтованими.
Відповідно до п. 4.2. контракту вартість пакування і маркування товару включається у вартість товару. Отже ціна та вартість товару, що зазначена в Специфікації та інвойсі, відноситься до основних умов контракту і включає в себе вартість пакування та маркування.
Безпідставним є посилання митниці на ненадання копії митної декларації країни відправлення.
Відповідно до ч.2 ст.53 МК України митна декларація країни відправлення не відноситься до документів, що підтверджують числові значення митної вартості, а лише може вимагатись та досліджуватись (за наявності) митним органом у разі, якщо документи, передбачені ч.2 ст.53 Митного кодексу України мають розбіжності, ознаки підробки або всієї інформації.
Сторонами в контракті узгоджені документи які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація відсутня. Отже, товариство, відповідно до умов контракту, не має права вимагати від іншої сторони документи, не передбачені контрактом. Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком китайського підприємства-постачальника відповідно до законодавства КНР.
Діючим митним законодавством ні України, ні КНР не передбачено зобов`язання надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення іншій стороні контракту. Змінами, внесеними до частини першої ст.53 МК України (згідно Закону України від 02 жовтня 2019 року № 141-IX "Про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів"), виключено вимогу щодо подання органу доходів і зборів документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, одночасно з митною декларацією.
Відповідно, з урахуванням внесених змін разом з митною декларацією органу доходів і зборів подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, - декларація митної вартості згідно з частиною другою ст. 264 МКУ. Таким чином, зауваження митниці про відсутність копії митної декларації протирічить положенням Митного кодексу.
За правовим висновком Верховного Суду в постанові від 19.03.2019 по справі №810/4116/17 ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару» .
В рішенні №UA110050/2023/000165/1 митним органом було зазначено, що в наданому рахунку про надання послуг перевезення №145.1/23 від 19.05.2023 зазначено про відшкодування витрат на міжнародне транспортно-експедиційне перевезення (шести контейнерів) за єдиним міжнародним перевізним документом, за межами митної території України з урахуванням перевантаження, на загальну суму 246838,05 грн. В наданому рахунку №145/23 від 19 травня 2023 зазначено відшкодування витрат на морський фрахт п. Ксинганг (Китай) п. Гданськ (Польща) на користь лінійного агента 257808,63 грн. Сума до сплати по цим рахункам складає -504646,68 грн.. Згідно наданої декларантом довідки про транспортні витрати від 19.05.2023 сума транспортних витрат, а саме від порту-СНОNGQING Китай до порту Гданськ Польща становить 7050,00 дол США (257808,63 грн).
Суд відхиляє посилання митниці в рішенні №UA110050/2023/000165/1 на те, що наданий коносамент від 04.042023 №НS123031909 містить відомості, у яких зазначено порт загрузки Ксинганг (Китай), однак згідно заявки на перевезення №19 від 23.03.2033,рахунку-фактури №ВТВВ-1А від 21.03.2023 зазначено порт -ТІАNJIN, Китай, тобто надані транспортні документи містять розбіжності, щодо дійсного порту відвантаження вантажу, та маршруту перевезення (в рішенні №UA110050/2023/000166/1) є необґрунтованими з огляду на те, що рахунок №ВТВВ-1А від 21.03.2023 виставлений продавцем на оплату товару жодного відношення до оплати транспортних послуг не має, відомостей щодо маршруту перевезення спірної товарної партії не містить. Тобто, у коносаменті і зазначеному рахунку не міститься розбіжностей відносно відомостей щодо порту завантаження.
В обох випадках підприємством були надані всі наявні транспортні документи. З наданих коносаментів і залізничних накладних вбачається, що портом відправлення є порт Ксинганг, Китай.
Що стосується зазначення, як пункту відправлення у залізничних накладних станції Гливіце (в рішенні №UA110050/2023/000166/1), то оскільки в порту Гданськ не формуються контейнерні поїзди, то на теперішній час станція Глівіце є транспортним терміналом , де формуються контейнерні поїзди, що прямують на територію України, що є загальновідомим фактом та й у зв`язку з чим вона зазначається у залізничній накладній, як пункт відправлення.
Твердження митниці про наявність перевантаження товару без посилання на конкретний документ, є лише припущенням і не можуть бути взяті до уваги судом.
Не можуть бути прийняті судом і зауваження митного органу в оскаржуваних рішеннях з приводу відсутності у прайс -листі і комерційній пропозиції певних відомостей.
Чинним законодавством не встановлено типової форми для прайс-листа і комерційної пропозиції, а тому ці документи вважаються документами довільної форми.
До того ж вказані в цих документах відомості не впливають на формування митної вартості товару.
Щодо тверджень митниці в рішенні №UA110050/2023/000166/1 відносно ненадання: висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією; слід зазначити, що вони також є необґрунтованими, оскільки згідно з частиною 3 ст. 53 МК України надання додаткових документів на вимогу митниці не є безумовним обов`язком декларанта. Умовою виконання вимоги митниці є наявність додаткових документів у підприємства. У декларанта відсутні зазначені митницею документи. Крім того, відповідно до ч.2 ст.53 МК України дані документи не відносяться до документів, які повинні надаватись для підтвердження митної вартості товарів, тому вимоги митниці про їх надання є протиправними.
Не погоджується суд і з твердженням відповідача про відсутність договору про перевезення №К-547/21 від 01.08.2021. Вказаний договір був наданий Товариством листом від 06.07.2023 №341, що вбачається з додатку до листа.
Виходячи з наведеного суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у рішеннях про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Відповідачем не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.
Суд враховує правову позицію Верховного Суду у постановах від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, від 11 червня 2020 року у справі №815/5597/17, що декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами (складовими), які входять до митної вартості товару відповідно до умов поставки. Натомість, у тому випадку, коли відповідач стверджує, що декларантом понесені додаткові витрати, що впливають на митну вартість товару, він повинен довести наявність цих фактів.
В даному випадку відповідачем наявність цих фактів не підтверджена.
Крім того, митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Частиною 1 ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є обґрунтованими, доведеними і такими, що підлягають задоволенню.
За ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Разом з тим, при поданні позовної заяви через систему «Електронний суд» позивачем не враховано, що відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Тобто, позивачем сплачено судовий збір у більшому розмірі ніж встановлено законом.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми (ч. 1 ст. 7 Закону).
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 255, 293, 295, 297, 262, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110050/2023/000165/1 від 07.07.2023.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110050/2023/000166/1 від 07.07.2023р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона