Справа № 160/22467/23
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
Позивач не погоджується з таким податковим повідомленням-рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 08.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідачем надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що за результатами камеральної перевірки ТОВ «Кривбасоптіма» з питань своєчасності сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, встановлено порушення позивачем вимог п. 203.2 ст. 203, п. 57.1 ст. 57 ПК України, в частині несвоєчасної сплати узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість по податковим деклараціям з податку на додану вартість за звітні періоди червень жовтень 2022 року.
Відповідач зазначає, що ТОВ «Кривбасоптіма» не підтверджено факт неможливості виконувати свої податкові обов`язки, зокрема, в частині щодо дотримання строків сплати податків та зборів. Позивач не входить до переліку платників, щодо яких прийнято рішення контролюючим органом про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку, визначеного Порядком.
Згідно даних системи електронного адміністрування ПДВ по ТОВ «Кривбасоптіма» встановлено, що підприємством не забезпечено повноту та своєчасність перерахування на рахунок в СЕА ПДВ достатніх коштів для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість до бюджету у законодавчо встановлені терміни, у зв`язку з чим в інтегрованій картці платника з ПДВ обліковувався податковий борг.
Постановою Касаційного адміністративного суду від 17.06.2021 року частково задоволено касаційну скаргу податкового органу, постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2025 року скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року апеляційну скаргу ТОВ «Кривбасоптіма» залишено без задоволення, а постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2014 року без змін. Рішення суду набрало законної сили 10.08.2021 року.
ТОВ «Кривбасоптіма» було подано касаційну скаргу. На переконання відповідача, подання платником касаційної скарги не є підставою для невиконання судового рішення.
Нарахування проведені в інтегрованій картці платника 29.09.2021 року після отримання Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області судового рішення.
Відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК Україні, кошти, що надходили в оплату декларацій з ПДВ, автоматично зараховувались в погашення податкового боргу згідно з календарною черговістю його виникнення, тобто поступово погашався борг по податковому повідомленню-рішенню.
Ухвала Касаційного адміністративного суду про відкриття касаційного провадження не містила приписів про зупинення виконання судового рішення касаційної інстанції до розгляду справи по суті.

Постановою Верховного Суду від 18.10.2022 року постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року скасована, справу направлено на новий розгляд.

За поясненнями відповідача, після отримання постанови Верховного Суду від 18.10.2021 року, нарахування за податковим повідомленням-рішенням від 22.04.2014 року № (форма Р) виключені з ІКП таким чином виникла переплата, якою відбувалося погашення боргу за деклараціями та нараховані штрафні санкції.

З огляду на викладене, відповідач вважає, що податкове повідомлення-рішення від 09.08.2023 року № ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято відповідно до чинного законодавства.

Тому відповідач просить суд, відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

03.10.2023 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.

Позивач зауважує, що наявність факту скасування податкових повідомлень-рішень в рахунок погашення яких було зараховано суми своєчасно сплачених податкових зобов`язань, свідчить про відсутність вини з боку позивача щодо несвоєчасної сплати таких зобов`язань та виключає можливість притягнення його до відповідальності за таке порушення.

Крім того, позивач звертає увагу на те, що посилався на неможливість виконання податкових зобов`язань. Навпаки, ТОВ «Кривбасоптіма» були надані достовірні докази щодо своєчасної сплати суми ПДВ.

Позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Судом встановлено, що на підставі п.п.20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, у порядку, визначеному п. 76.2 ст. 76 Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати (перерахування) податку на додану вартість ТОВ «Кривбасоптіма» (), за результатами якої складено акт № 24730/04-36-04-12/30001532 від 05.07.2023 року.

Перевіркою встановлено порушення платником п. 57.1 ст. 57 та п.п. 203.2 ст. 203, п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України в частині недотримання граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з ПДВ на суму ПДВ 87911 грн., у т.ч. порушення строку сплати більше 30 календарних днів на загальну суму ПДВ 87911 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було надано до контролюючого органу заперечення на вищевказаний акт перевірки від 19.07.2023 року, в яких ТОВ «Кривбасоптіма» не погодився з висновками контролюючого органу.

Листом від 07.08.2023 року №56620/04-36-04-12-14 позивача повідомлено, що висновки, викладені в акті перевірки правомірні, відповідають нормам чинного законодавства та залишаються без змін в частині притягнення платника до відповідальності, та підлягають перерахунку в частині кількості днів прострочення сплати податкового боргу.

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, на підставі акту перевірки №24730/04-36-04-12/30001532 від 05.07.2023 року, було винесено податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023 року, яким зобов`язано ТОВ «Кривбасоптіма» сплатити штраф у розмірі 10 % у сумі 8791,10 грн. за платежем податок на додану вартість

Не погоджуючись з таким податковим повідомленням-рішенням, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює ПК України.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.п.14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Податкова декларація - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору (п. 46.1 ст. 46 ПК України).

Відповідно до п.п. 16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи.

Виконанням податкового обов`язку є сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк (пункт 38.1 статті 38 ПК України). Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо.

Згідно п. 57.1 статті 57 Кодексу платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених Кодексом.

Суб`єкт податкового правопорушення є платником податку на додану вартість, відповідно пункту 180.1 статті 180 Кодексу.

Платником податків визнається зокрема юридична особа (резиденти і нерезиденти України) та її відокремлені підрозділи, яка має, одержує (передають) об`єкти оподаткування або провадить діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з Кодексом або податковими законами, і на яку покладено обов`язок зі сплати податків і зборів згідно з Кодексом (стаття 15 ПК України).

Відповідно до п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний, зокрема: подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи; подавати контролюючим органам інформацію, відомості про суми коштів, не сплачених до бюджету в зв`язку з отриманням податкових пільг (суми отриманих пільг) та напрями їх використання (щодо умовних податкових пільг - пільг, що надаються за умови використання коштів, вивільнених у суб`єкта господарювання внаслідок надання пільги, у визначеному державою порядку).

Статтею 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені Кодексом, законами з питань митної справи.

Статтею 200 ПК України визначено, що сума податку, яка підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду. При позитивному значенні цієї суми, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

Згідно пункту 202.1 статті 202 ПК України звітним (податковим) періодом є календарний місяць з урахуванням особливостей визначених цим пунктом. Податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (пункт 203.1 статті 203 ПК України).

Зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації сума податкового зобов`язання підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації (пункт 203.2 статті 203 ПК України).

В акті перевірки №24730/04-36-04-12/30001532 від 05.07.2023 року, зазначено, що перевіркою встановлено порушення вимог пункту 57.1 ст. 57 та п. 203.2 ст. 203, п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з податку на додану вартість:

за податковою декларацією за травень 2022 рік від 21.06.2022 року № граничний термін сплати 01.07.2022 року, дата фактичної сплати суми 25.10.2022 року, сума податкового боргу 34673,16, кількість днів прострочки 86;

за податковою декларацією за лютий 2022 рік від 18.07.2022 року № граничний термін сплати 20.07.2022 року, дата фактичної сплати суми 25.10.2022 року, сума податкового боргу 53237,84, кількість днів прострочки 86.

Як вже встановлено судом, позивачем було надано до контролюючого органу заперечення на акт перевірки №24730/04-36-04-12/30001532 від 05.07.2023 року.

Листом від 07.08.2023 року №56620/04-36-04-12-14 позивача повідомлено, що висновки, викладені в акті перевірки правомірні, відповідають нормам чинного законодавства та залишаються без змін в частині притягнення платника до відповідальності, та підлягають перерахунку в частині кількості днів прострочення сплати податкового боргу.

Із вказаного листа також вбачається, що контролюючий орган вказав про те, що постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2014 року по справі №804/6410/14 ТОВ «Кривбасоптіма» відмовлено в задоволенні позовних вимог про скасування податкового повідомлення-рішення від 22.04.2014 року № (форма Р).

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2015 року апеляційну скаргу ТОВ «Кривбасоптіма» задоволено, податкове повідомлення-рішення від 22.04.2014 року № скасовано.

Постановою Касаційного адміністративного суду від 17.06.2021 року частково задоволено касаційну скаргу податкового органу, постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2025 року скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року апеляційну скаргу ТОВ «Кривбасоптіма» залишено без задоволення, а постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2014 року без змін. Рішення суду набрало законної сили 10.08.2021 року.

Нарахування проведені в інтегрованій картці платника 29.09.2021 року, після отримання ГУ ДПС у Дніпропетровській області судового рішення.

Відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК Україні, кошти, що надходили в оплату декларацій з ПДВ, автоматично зараховувались в погашення податкового боргу згідно з календарною черговістю його виникнення, тобто поступово погашався борг по податковому повідомленню-рішенню.

Подання платником касаційної скарги не є підставою для невиконання судового рішення апеляційної інстанції. Ухвала Касаційного адміністративного суду про відкриття касаційного провадження не містила приписів про зупинення виконання судового рішення касаційної інстанції до розгляду справи по суті.

Постановою Верховного Суду від 18.10.2022 року постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року скасована, справу направлено на новий розгляд.

Після отримання постанови Верховного Суду від 18.10.2021 року, нарахування за податковим повідомленням-рішенням від 22.04.2014 року № (форма Р) виключені з ІКП таким чином виникла переплата, якою відбувалося погашення боргу за деклараціями та нараховані штрафні санкції.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що позивачем було подано декларацію з податку на додану вартість за травень 2022 року, в якій визначено суму до сплати до державного бюджету у розмірі 55 966 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було сплачено на електронний рахунок підприємства в системі електронного адміністрування було перераховано 56500 грн., що підтверджується копією платіжного доручення № 9237 від 22.06.2022 року, що наявна в матеріалах справи.

Тобто, ПДВ за травень 2022 року позивачем було сплачено в повному обсязі через систему електронного адміністрування ПДВ.

Відповідно до виписки з реєстру транзакцій по електронному рахунку позивача, станом на 23.06.2023 року залишок на рахунку складає 110988 грн.

Також судом встановлено, що позивачем було подано декларацію з податку на додану вартість за лютий 2022 року, в якій визначено суму до сплати до державного бюджету у розмірі 489557 грн.

Згідно з п. 69.1 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо, зокрема, реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року;

звітності, у тому числі передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для звітності, що подається за річний звітний (податковий) період), граничний термін подання якої припадає на період починаючи з 24 лютого до 1 червня 2022 року, I квартал 2022 року (для звітності, що подається за квартальний звітний (податковий) період) та звітності за лютий - травень 2022 року (для звітності, що подається за місячний звітний (податковий) період), за умови подання такої звітності до контролюючого органу не пізніше 20 липня 2022 року;

строків сплати податків та зборів за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для річного звітного (податкового) періоду), I квартал 2022 року (для квартального звітного (податкового) періоду), січень - травень 2022 року (для місячного звітного (податкового) періоду), за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року (для сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору - не пізніше 31 грудня 2022 року);

строків сплати грошових зобов`язань, визначених контролюючими органами, граничний строк сплати яких припадає на період починаючи з 24 лютого до 1 червня 2022 року, за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем на електронний рахунок підприємства в системі електронного адміністрування було перераховано 380 000,00 грн., що підтверджується копією платіжного доручення № 9444 від 27.07.2022 року, що наявна в матеріалах справи.

Тобто, ПДВ за лютий 2022 року позивачем було сплачено в повному обсязі через систему електронного адміністрування ПДВ (110988 грн. 20.07.2022 року та 378569 грн. 27.07.2022 року).

Відповідно до виписки з реєстру транзакцій по електронному рахунку позивача, станом на 27.07.2023 року залишок на рахунку складає 1431 грн.

Суд зазначає, що висновки контролюючого органу зводяться лише до того, що позивач несвоєчасно сплатив борг по узгодженим податковим зобов`язанням, що призвело до нарахування штрафних санкцій.

Відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків, відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

В даному випадку, як встановлено судом та не заперечується сторонами контролюючий орган зараховував вищевказані оплати в рахунок наявного податкового боргу за податковими повідомленнями-рішеннями № від 22.04.2014 року та № від 22.04.2014 року.

Водночас, як встановлено судом, податкові повідомлення-рішення № від 22.04.2014 року та № від 22.04.2014 року були предметом розгляду у справі № 804/6410/14.

Так, постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2014 року в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» до Криворізької центральної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Ветек» про визнання нечинними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2015 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2014 р. у справі № 804/6410/14 - задоволено.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 березня 2015 р. у справі № 804/1598/15 - скасовано. Позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 22.04.2014 року № в повному обсязі та № у сумі 1 813 353 грн.

Постановою Верховного Суду від 17.06.2021 року касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, задоволено частково.

Постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25 листопада 2015 року скасовано, а справу направлено до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» - залишено без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2014 року - залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 18.10.2022 року касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» задоволено частково, а постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року у справі № 804/6410/14 скасовано та справу направлено на новий розгляд до Третього апеляційного адміністративного суду.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.12.2022 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» - задоволено.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2014 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Ветек» про визнання нечинними та скасування податкових повідомлень-рішень скасовано.

Позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення № від 22.04.2014р., № від 22.04.2014р. на суму 1 813 353 грн.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області витрати по сплаті судового збору в сумі 11 205 грн.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 111 ПК України за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності як, фінансова, адміністративна та кримінальна.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання, такий платник податків притягується до фінансової відповідальності у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Відповідно до п.112.1, п.112.2 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Отже, не вжиття платником податків достатніх заходів щодо дотримання правил та норм податкового законодавства, або якщо контролюючий орган доведе що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються не достатніми, платник податків вважається винною у вчиненні правопорушення.

Суд бере до уваги, що ПК України не містить визначення поняття "вина", однак умови, за яких особа вважається винною, наведені у пунктах 112.1, 112.2 ст.112 ПК України та полягають у тому, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що особа мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

При цьому, необхідно враховувати, що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Таким чином, обов`язок доведення вини, ПК України покладено на контролюючий орган, без виконання якого, особу не можливо притягнути до фінансової відповідальності за податкове правопорушення, для кваліфікації якого, умовою є наявність вини.

Підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності є виключно не дотримання нею вимог Кодексу, за які така відповідальність встановлена.

Висновки податкового органу, викладені в акті перевірки, зводяться виключно до того, що позивачем несвоєчасно сплачено борг по узгодженим податковим зобов`язанням, що призвело до нарахування штрафних санкцій.

Суд зазначає, що чинність податкового повідомлення-рішення у певному проміжку часу (до скасування/часткового скасування) жодним чином не легітимізує визначені ним податкові зобов`язання, оскільки визнання судом такого податкового повідомлення-рішення протиправним унеможливлює його дію з часу прийняття.

Таким чином, наявність факту скасування/часткового скасування податкових повідомлень-рішень в рахунок погашення яких було зараховано суми своєчасно сплаченого податкових зобов`язань, свідчить про відсутність вини з боку позивача щодо несвоєчасної сплати таких зобов`язань та виключає можливість притягнення його до відповідальності за таке порушення.

Суд зазначає, що при проведенні перевірки та станом на день формування висновків в акті перевірки №24730/04-36-04-12/30001532 від 05.07.2023 року, відповідач був обізнаний стосовно неузгодженості податкових повідомлень-рішень та їх оскарження в судовому порядку, однак не прийняв до уваги вказаний факт, що в даному випадку призвело до передчасних висновків стосовно суми, яка, на думку податкового органу, мала бути перерахована в рахунок сплати за зазначеними податковими повідомленнями-рішеннями.

Тому, як наслідок, прийняте податкове повідомлення-рішення № від 09.08.2023 року підлягає скасуванню, як протиправне.

Таким чином суд доходить висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приписами ст. 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 2684,00 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією №12927від 01.09.2023 року, яка містяться в матеріалах справи.

Отже, враховуючи задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду, підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 09.08.2023 року про нарахування штрафної санкції у сумі 8 791,10 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасоптіма» (, адреса: 50103, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул.Соборності, 70) судові витрати, що складаються із суми судового збору у розмірі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 01.11.2023 року.

Суддя І.О. Лозицька