Справа № 420/18035/21
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2023-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 420/18035/21

адміністративне провадження № К/990/35299/23

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Хохуляка В.В.,

суддів: Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Одеської митниці на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2023 у справі №420/18035/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» до Одеської митниці Держмитслужби, Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» звернулося до суду з позовною заявою до Одеської митниці Держмитслужби, Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 адміністративний позов задоволено.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2023 відмовлено у задоволенні клопотань про поновлення строку на апеляційне оскарження, відстрочення або продовження строку для сплати судового збору та у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 у справі №420/18035/21.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Одеської митниці 20.10.2023, тобто в межах строку на касаційне оскарження, звернулась з касаційною скаргою до Верховного Суду.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою судом з`ясовані такі обставини.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 адміністративний позов Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» задоволено.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Одеська митниця звернулась до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою та заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку обґрунтоване тривалістю доставки апеляційної скарги кур`єрською службою, яку митний орган направив до П`ятого апеляційного адміністративного 06.04.2023. Згідно накладної кур`єрської служби доставки №7653, фактичне вручення апеляційної скарги відбулось 28.08.2023, тобто строк пересилання відправлення тривав більше чотирьох місяців.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.09.2023 апеляційну скаргу залишено без руху для зазначення інших причин поважності пропуску строку звернення з апеляційною скаргою та документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

На виконання вимог ухвали апелянтом було надане клопотання про поновлення пропущених процесуальних строків, у якому апелянт продовжував наполягати на тому, що відповідна апеляційна скарга дійсно складена 06.04.2023 та направлена до суду поштою (кур`єрською службою доставки). Щодо підтвердження строків подання апеляційної скарги саме 06.04.2023 апелянт надав фотокопію товарного чека від 06.04.2023 №84, у якому зазначено відправника-фізичну особу, найменування товару кур`єрські послуги, кількість - 1, ціна 150,00грн. із зображенням відтиску печатки Товариства з обмеженою відповідальністю «Двадцять П`ять Годин».

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2023 відмовлено у задоволенні клопотань про поновлення строку на апеляційне оскарження, відстрочення або продовження строку для сплати судового збору та у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 у справі №420/18035/21.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Двадцять П`ять Годин» може систематично надавати послуги, пов`язані зі створенням для своїх клієнтів документів, підтверджуючих направлення поштових відправлень минулими датами, які насправді не направлялись.

При цьому, факт внесення Товариством з обмеженою відповідальністю «Двадцять П`ять Годин» до Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку, на який посилається апелянт, на переконання колегії суддів, не унеможливлює вчинення Товариством з обмеженою відповідальністю «Двадцять П`ять Годин» зазначених дій.

Між тим, у суду наявні обґрунтовані сумніви у достовірності наданих апелянтом пояснень та доказів щодо направлення апеляційної скарги 06.04.2023, так як із вказаного дня направлення апеляційної скарги до дня її отримання судом, минуло більше чотирьох місяців.

В свою чергу, товарний чек, наданий митним органом не відповідає вимогам частини 2 статті 9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність, оскільки у ньому не вказана посада і прізвище особи, відповідальної за здійснення зазначеної операції і правильність її оформлення, що спричиняє втрату первинними документами юридичної сили і доказовості.

Також у графі «найменування товару» зазначено лише "кур`єрські послуги", що свідчить про неможливість ідентифікувати направлення саме апеляційної скарги по справі №420/18035/21 згідно із цим товарним чеком.

Крім того, апелянтом, який є юридичною особою, не надано власних первинних бухгалтерських документів, з яких можливо встановити факт оплати послуг Товариства з обмеженою відповідальністю «Двадцять п`ять годин» у відповідному періоді, натомість відправником зазначено фізичну особу, при цьому у товарному чеці не зазначено, що він є представником Одеської митниці.

У відповідності до пункту 1 Правил надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, визначено, що просте поштове відправлення це поштове відправлення, яке приймається для пересилання без видачі розрахункового документа та доставляється/вручається без розписки; реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку; рекомендоване поштове відправлення - реєстрований лист (рекомендований лист), поштова картка, бандероль, відправлення для сліпих, дрібний пакет, мішок "M", які приймаються для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення.

Розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Водночас з урахуванням наведених вище зауважень слідує, що товарний чек №84, не відповідає Положенню про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13.

Отже наданий апелянтом товарний чек №84 від 06.04.203 не можна вважати достатнім, допустимим та достовірним доказом направлення Одеською митницею апеляційної скарги саме 06.04.2023.

Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи наведене, за результатами оцінки зазначених у надісланій на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заяві про поновлення строку апеляційного оскарження підстав суддя-доповідач може визнати їх поважними та відкрити апеляційне провадження або визнати такі підстави неповажними, у зв`язку з чим відмовити у відкритті апеляційного провадження на підставі частини третьою статті 298 КАС України.

Як зазначено вище, суд апеляційної інстанції надавав митному органу достатній строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги щодо надання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням причин поважності пропуску такого строку.

Доводи касаційної скарги щодо встановлення судом апеляційної інстанції неправомірних обмежень у реалізації відповідачем права на апеляційне оскарження судового рішення не спростовують вищенаведених висновків про очевидне правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Відтак, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Таким чином, суд касаційної інстанції погоджується з висновками ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2023 про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб митного органу, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини першої та частиною другої статті 333 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою Одеської митниці на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2023 у справі №420/18035/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» до Одеської митниці Держмитслужби, Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіВ.В. Хохуляк Л.І. Бившева Р.Ф. Ханова