Справа № 320/35512/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 жовтня 2023 року м. Київ № 320/35512/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до міського управління національної поліції; міського управління ДСНС; Кам`янець-Подільська міська поліклініка № 1; Хмельницька обласна рада; КНП «Хмельницький обласний заклад з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради; Ярмолинецького районного суду Хмельницької області; Хмельницького апеляційного суду; Державного бюро розслідувань; Міністерства внутрішніх справ України; Міністра Міністерства охорони здоров`я України; Уповноваженого Верховної ради України з прав людини; Хмельницького міського центру безкоштовної правової допомоги; Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; Цивільного касаційного Суду Верховного Суду України про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до міського управління національної поліції; міського управління ДСНС; Кам`янець-Подільська міська поліклініка №1; Хмельницька обласна рада; КНП «Хмельницький обласний заклад з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради; Ярмолинецького районного суду Хмельницької області; Хмельницького апеляційного суду; Державного бюро розслідувань; Міністерства внутрішніх справ України; Міністра Міністерства охорони здоров`я України; Уповноваженого Верховної ради України з прав людини; Хмельницького міського центру безкоштовної правової допомоги; Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; Цивільного касаційного Суду Верховного Суду України з такими вимогами:

1) із самого моменту отримання мого звернення забезпечити мені у повній мірі мої основоположні та конституційні права, свободи, людини та громадянина, виконання яких є обов`язком України, ЄС, ООН, а саме достатні умови життя, побут, харчування, медичного, соціального, кримінального, цивільного, адвокатського захистів). Участь мого закордонного захисника обов`язкова;

2) усі строки для моїх звернень поновити;

3) забезпечити мене за рахунок України (або інших її суб`єктів владних повноважень) у місці мого мешкання постійним Інтернетом, зв`язком, та коштами на ці мої потреби, до моменту вирішення моєї справи, та усіх моїх взаємопов`язаних справ за 1996-2023 роки, як соціальний захист;

4) терміново забезпечити мені достатній життєвий рівень шляхом призначення мені Україною дострокової пенсії, як такому що втратив здоров`я через терор та репресії 1996-2023 роки, та втратив через те ж можливість заробляти на життя працею;

5) терміново й справедливо компенсувати мені ушкодження мого здоров`я за 1996-2023 роки, та призначити мені довічне лікування та довічний медичний захист за межами України;

6) зобов`язати відповідача № « 16», та « 16.1» вивчити скрупульозно усі надані мною докази по кожному з яких зробити висновки й відобразити їх в «остаточному рішенні України у справі № 689/755/22, провадження № 22-ц/4820/1113/22», та встановити у даній справі, та всіх моїх взаємопов`язаних справах, що мають пряме відношення до даної справи, факти: відсутності Демократичної держави для мене, тяганини, перешкоджання мені у правому, кримінальному, медичному, соціальному захистах, тобто факти терору проти мене й репресій, а також встановити посадових осіб причетних до вбивств Моїх батьків годувальників, посадовцями ЄС та України, та визнати дії їх посадовців проти мене терористичними, а мене постраждали від їх злочинів;

6.1) зобов`язати відповідача № « 16», та « 16.1» перекваліфікувати мою справу №689/755/22, у кримінальне провадження як проти відповідачів так й проти влади Хмельницької області яка не веде боротьбу з корупцією (ф.д.« 11_ККБОЗПХОДА 14012004»), та зобов`язати Суди поновити мені строки для звернення до Судів по захист:

7) потребувати у справу усі докази й документи:

7.1) відеозаписи подій за моєю участю, з нагрудних камер поліції м. Кам`янця- Подільського, ЯРУНП, поліції охорони ХОЗЗНПД, ДСНС, з камер стеження 16-відділення ХОЗЗНПД;

7.2) висновки закордонних незалежних медичних експертів, щодо заподіяного мені каліцтва;

7.3) усі докази в усіх інших справах;

8) дії відповідачів визнати протиправним свавіллям проти мене й мого життя, та зобов`язати їх усунути наслідки їх злочинів, вилучити з усіх баз даних компрометуючі мене, фальшовані ними проти мене медичні та інші данні, зобов`язати ЦКСВСУ негайно забезпечити мою справу № 689/522/22 доказами, експертизою, та розглянути мою касаційну скаргу за участю Омбудсмана ООН та запрошеного закордонного адвоката за рахунок України;

8.1) порушити проти відповідачів кримінальну справу;

9) стягнути на мою користь автоматичну суму відшкодування у 512 мільйонів гривень моральної та матеріальної шкод-збитків за терор й репресії 1996-2023 роки, а у даній справі справедливо цю суму визначити;

10) у разі незадоволення будь-яких моїх справедливих вимог, прошу Суд скерувати моє дане звернення Омбудсману ЄС, на підготовку мого звернення та скерування справи на розгляд Комітету з Прав Людини ООН, а усі матеріали моїх справ 2020¬2023 років, які знаходяться викраденими адміністрацією «Електронного суду», долучити до мого звернення.

11) про прийняті рішення інформувати мене;

12) повідомити МКС, ЄСПЛ, ООН про моє непереборне бажання надати свідчення проти дій з ознаками злочинів України та ЄС у всіх справах України, «бо Істина дорожча…».

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, як слідує з позовної заяви, позивачем в порушення вказаних вимог у позовній заяві не зазначені повні та вірні найменування відповідачів.

Частиною 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п.4 ч. 5 ст. 160 КАС України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пунктом 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві, зокрема, зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя зазначає, що п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України вказує на невичерпний перелік інформації, яка може бути висвітлена в адміністративному позові задля правильного вирішення спору.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі №640/7310/19 зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Як вбачається з вступної частини позовної заяви, позивачем зазначено 14 (чотирнадцять) відповідачів, проте, позивачем не викладено прохальну частину позову у відповідності до законодавства, з чітким зазначенням порушеного права та конкретизованим, ефективним способом відновлення порушених прав.

Отже, позивачу слід уточнити позовні вимоги із зазначенням у вступній частині позовної заяви належного(-их) відповідача(-ів) та змісту позовних вимог щодо кожного з відповідача(-ів), у разі зазначення в позовній заяві кількох відповідачів.

Суддя констатує, що відсутність конкретних вимог позивача, у прохальній частині, позбавляє суд, за наявності на те підстав, застосувати ефективний спосіб судового захисту.

Суддя зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Крім того, в позовній заяві відсутнє належне нормативно-правове обґрунтування позовних вимог та посилання на правові норми, що можуть бути застосовані до спірних правовідносин. Позивачем не наведено жодної норми законодавства, опираючись на яку позивач вбачає наявність підстав для визнання дій чи бездіяльності відповідачів протиправними та зобов`язання їх вчинити певні дії, на які посилається як на підставу своїх вимог.

Таким чином, для усунення зазначених недоліків позивачу необхідно подати до суду належним чином оформлену позовну заяву відповідно до вимог ст. 160 КАС України із чітким та нормативно обґрунтованим викладенням змісту позовних вимог та обставин щодо кожного із відповідачів, та із викладенням прохальної частини у відповідності до законодавства, із зазначенням порушених прав та конкретизованим, ефективним способом відновлення порушених прав, з урахуванням висновків суду.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 8 статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) (далі Закон №3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 № 2710-IX встановлено, що з 01 січня 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684,00 грн.

Предметом цього позову є вимоги немайнового характеру, за які позивачу необхідно сплатити за кожну немайнову вимогу по 1073,60 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Позивач в порушення вимог статті 161 КАС України не надав документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями ст. 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20.11.2012 №5492-VІ (далі - Закон №5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки повинні бути усунуті у десятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків з посиланням на номер даної справи, з долученням:

- позовної заяви, яка відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України із зазначенням правильних найменувань відповідачів по справі та її копій відповідно до кількості учасників справи та для суду, із викладенням прохальної частини у відповідності до законодавства, з чітким зазначенням порушених прав та конкретизованим, ефективним способом відновлення порушених прав з урахуванням висновків суду;

- доказів сплати судового збору за кожну немайнову вимогу по 1073,60 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) за реквізитами сплати судового збору Київського окружного адміністративного суду або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- належним чином завіреної копії паспорта громадянина України ОСОБА_1 .

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» №28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі. Позаяк, законодавством чітко встановлено наслідки невиконання таких вимог, а саме постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 171 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до міського управління національної поліції; міського управління ДСНС; Кам`янець-Подільська міська поліклініка № 1; Хмельницька обласна рада; КНП «Хмельницький обласний заклад з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради; Ярмолинецького районного суду Хмельницької області; Хмельницького апеляційного суду; Державного бюро розслідувань; Міністерства внутрішніх справ України; Міністра Міністерства охорони здоров`я України; Уповноваженого Верховної ради України з прав людини; Хмельницького міського центру безкоштовної правової допомоги; Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; Цивільного касаційного Суду Верховного Суду України про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати (вручити) позивачеві (його представнику), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щавінський В.Р.