Справа № 755/10240/23
Суддя: Слободянюк А. В.
Дата ухвалення: 2023-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/199/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" листопада 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва і в складі:

головуючого судді Слободянюк А.В.

за участю секретаря Бовкун М.В.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, про скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни, -

в с т а н о в и в:

Позивач 17 липня 2023 року звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з даним адміністративним позовом в якому просить суд скасувати рішення №12 про примусове повернення до країни походження або третьої країни іноземля або особи без громадянства громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_1 , прийнятого 01 липня 2023 року Головним спеціалістом Боярського відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 19 липня 2023 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників судового розгляду на 02 серпня 2023 року.

02 серпня 2023 року в судове засідання сторони не з"явилися, про розгляд справи повідомлено своєчасно та належним чином, заяви про розгляд справи за відсутності сторін до суду не надходило. Від позивача повернувся конверт без вручення судової повістки з причини неправильного зазначення адреси, натомість, судова повістка направлялася за адресою, вказаною позивачем у позовній заяві. Від представника позивача адвоката Лущина О.О. надійшла заява про відкладення розгляду справи з причини зайнятості у слідчих діях, натомість доказів зазначеної обставини суду не надав. Розгляд справи відкладено на 26 вересня 2023 року, в судове засідання викликано сторони.

26 вересня 2023 року в судове засідання сторони не з"явилися, без повідомлення суду причин, про день та час розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Заяви про розгляд справи за їх відсутності або про відкладення розгляду справи не надходило. До суду повернувся конверт від представника позивача без вручення судової повістки з причини відсутності адресата за вказаною адресою, натомість, судова повістка направлялася за адресою, вказаною представником позивача у позовній заяві. Розгляд справи відкладено на 18 жовтня 2023 року, в судове засідання викликано сторони.

18 жовтня 2023 року в судовому засіданні були присутні позивач та його представник, за клопотанням позивача та його представника, розгляд справи відкладено з причини неявки представника відповідача. Розгляд справи відкладено на 01 листопада 2023 року, здійснено повторний виклик в судове засідання представника відповідача.

01 листопада 2023 року в судове засідання сторони не з`явились, про про день та час розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином, заяв про розгляд справи за відсутності сторін не надходило. Від представника позивача Лущина О.О. надійшла заява про відкладення розгляду справи з причини зайнятості у слідчих діях, натомість доказів зазначеної обставини суду не надав.

Дослідивши вказані обставини, суд зазначає наступне:

Статтею 288 КАС України встановлено особливості провадження у справах за адміністративними позовами з приводу примусового повернення чи примусового видворення іноземців або осіб без громадянства за межі території України.

Зокрема, згідно ч.2 ст. 288 КАС України адміністративні справи, визначені цією статтею, розглядаються судом за обов`язкової участі сторін у десятиденний строк з дня подання позовної заяви.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст.44 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обовязки та зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.Також відповідно до приписів п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 127 КАС України, часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

При цьому процесуальні права і обовязки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обовязки іншої особи. Розпорядження своїми правами (як процесуальними так і матеріальними правами) повинно, на думку суду, здійснюватись особою в межах, передбачених законом, у встановленій процесуальній формі та без порушення прав інших осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач та його представник, повідомлені належним чином про дату, час і місце судового розгляду, неодноразово до суду не з`являлися, доказів поважності причин неприбуття до суду не надали, заяви про розгляд справи без їх участі не подавали, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність застосування правового наслідку неявки позивача, встановленого пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України залишення позову без розгляду.

Одночасно суд заважує, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19), де вказано, що у розумінні КАС України, позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи…Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод…Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору".

Згідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду з зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись статтями 44-45, 205, 240, 248, 256, 294-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, про скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання в порядку, визначеному ст. ст. 295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Слободянюк