Справа № 520/28829/23
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2023-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2023 року справа № 520/28829/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Лариса Мар`єнко, розглянувши в приміщенні суду в м.Харкові матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , через електронну систему ЄСІТС "Електронний суд" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо не виплати пенсії ОСОБА_1 з дати припинення по 05.04.2019 року, протиправними дії щодо переведення виплати пенсії через відділення поштового зв`язку;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати розмір пенсії, виплатити пенсію з дати припинення з врахуванням виплачених сум по 05.04.2019 року, поновити виплату пенсії за віком ОСОБА_1 , на визначений пенсіонером банківський рахунок за заявою поданою представником.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання платіжного документу про сплату судового збору у сумі 858,88 грн; приведення позовної заяви у відповідність до вимог пункту 5 частини 4 статті 160 КАС України та надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Від представника позивача через ЄСІТС "Електронний суд" надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій представник позивача просив розглядати позовні вимоги в такій редакції:

1) визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо не виплати пенсії ОСОБА_1 з дати припинення по 05.04.2019 року, протиправними дії щодо переведення виплати пенсії з квітня 2020 року через відділення поштового зв`язку;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати розмір пенсії, виплатити пенсію з дати припинення по 05.04.2019 року з компенсацією втрати частини доходу, поновити виплату пенсії за віком ОСОБА_1 , на визначений пенсіонером банківський рахунок за заявою поданою представником.

Також до заяви про уточнення позовних вимог представником позивача додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 858,88 грн, заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 15.07.2022; докази направлення заяви від 15.07.2022 до органів пенсійного фонду; постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2020 у справі №520/8705/19.

Розглянувши надані представником позивача заява про уточнення позовних вимог та додані до неї матеріали, суддя дійшов висновку, що вимоги ухвали суду від 19.10.2023 виконано частково.

Так, представник позивача в позовній заяві та в заяві про уточнення позовних вимог просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не виплати пенсії ОСОБА_1 з дати припинення пенсії по 05.04.2019 року, не вказуючи при цьому точну дату, з якої вважає порушеними її права на виплату пенсії. Поряд з тим, в обґрунтуванні позовних вимог посилається на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2020 у справі №520/8705/19.

Суд вважає заявлені позовні вимоги незрозумілими та неточними, оскільки, зі змісту позовної заяви встановлено, що раніше позивач зверталась до суду з позовними вимогами про визнання протиправною бездіяльності Київського об`єднаного управління Пенсійного фонду України м.Харкова щодо відмови в поновленні виплати пенсі за віком ОСОБА_1 та зобов`язання перерахувати розмір пенсії та поновити виплату пенсії за віком, здійснити осучаснення пенсії з 01.10.2017 відповідно до пенсійної реформи України.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2020 у справі №520/8705/19 скасовано рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 520/8705/19 в частині зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області повторно розглянути заяву представника ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) про поновлення виплати пенсії за віком по суті звернення, з урахуванням висновків суду в даній справі. Прийнято в цій частині постанову, якою зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області поновити та виплатити пенсію за віком ОСОБА_1 з 05.04.2019 року. Позовні вимоги в частині періоду з 01.10.2017 року по 27.01.2019 року залишено без розгляду. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі №520/8705/19 залишено без змін.

З аналізу тексту постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2020 у справі №520/8705/19 вбачається, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині періоду з 01.10.2017 року по 27.01.2019 року залишено без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду та за відсутності обґрунтованих пояснень поважності причин пропуску строку звернення до суду. В частині позовних вимог, за період з 28.01.2019 по 04.04.2019 - відмовлено у задоволенні позову, оскільки для захисту порушеного права позивач в цей період не вчинив активних дій щодо звернення до органу ПФУ.

Таким чином, визначення позивачем початкової дати, з якої вважає порушеними її права на виплату пенсії є вирішальним для вирішення питання щодо наявності підстав для відкриття провадження у справі.

Крім того, слід зазначити, що предметом позову є правовідносини щодо виплати пенсії за період до 05.04.2019 та стосовно способу виплати пенсії (через відділення АТ "Укрпошта" чи на рахунок позивача у відділенні банку) з квітня 2020 року.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 вказано, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли особа почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язана з початком перебігу строку звернення до суду в разі, в разі якщо така особа без зволікань і протягом розумного строку не вчинила активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасності /несвоєчасності її перерахунку, тощо.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 21 березня 2023 року по справі №813/1194/18 (адміністративне провадження № К/9901/1725/19).

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 18.01.2023 у справі №380/14985/21 дійшов також наступного висновку: "поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з позовом.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущений; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування".

Зі змісту позову встановлено, що при зверненні до суду позивач не згоден з бездіяльністю відповідача стосовно невиплати йому пенсії з моменту припинення до 05.04.2019 та діями відповідача щодо переведення виплати пенсії з квітня 2020 року через відділення поштового зв`язку. При цьому до суду позивач звернувся 11.10.2023 року, тобто з порушенням шестимісячного строку, встановленого п.2 ст.122 КАС України, і термін пропуску строку є значним.

Відповідно до ч.1-3 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява №19164/04, п. 47).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати:

1) уточнити позовні вимоги шляхом зазначення початкової дати, з якої вважає порушеними її права щодо не виплати пенсії за віком по 05.04.2019 року;

2) заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення щодо кожної з позовних вимог.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі викладеного керуючись ст.ст.160, 161, 169, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити певні дії - ПОВТОРНО залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО