Справа № 320/882/23
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/882/23 Суддя (судді) першої інстанції: Щавінський В.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Епель О.В., Файдюка В.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом Державної інспекції архітектури та містобудування України до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації,

ВСТАНОВИВ :

Державна інспекція архітектури та містобудування України звернулась до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 в якому просила припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок будівельних робіт №ІУ44; скасувати реєстрацію декларації №ІУ35 про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво садибного житлового будинку АДРЕСА_1 ».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представником позивача було подано відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого зазначено, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому відсутні підстави для його скасування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2022 за №ІУ44 на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 03.06.2020 №17-17/495, зареєстрований в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (далі - ЄДЕССБ) за №ВР01:5258-7804-7427-9113).

Також, з витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо реєстрації декларації вбачається, що в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва наявні відомості щодо реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 16.09.2022 за №ІУ35 щодо об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2022 за №ІУ44 та будівельного паспорта №17-17/495 від 03.06.2020 (№ВР01: 5258-7804-7427-9113), замовник - ОСОБА_1 .

На запит ДІАМ від 23.09.2022 за №200/03/17-22 Бучанською районною військовою адміністрацією Київської області надано лист від 26.09.2022 за №42/06-23, в якому зазначено інформацію, зокрема, щодо невідповідності відомостей про будівельний паспорт від 03.06.2020 №17-17/495, наведеного у повідомленні про початок будівельних робіт №ІУ44 від 10.08.2022, фактичним датам реєстрації будівельного паспорту, фактичній земельній ділянці, об`єкту будівництва, відомостям про замовника, якому видано будівельний паспорт.

До вказаного листа Бучанської районної військової адміністрації Київської області було додано копію будівельного паспорту №17-17/495, який виданий забудовнику ОСОБА_2 для забудови земельної ділянки за кадастровим номером :01:009:5065, що розташована за адресою АДРЕСА_3 , та має іншу дату видачі, а саме: 21.07.2020.

Відповідно до положень статті 41 Закону та Постанови №553, на підставі наказу ДІАМ від 27.10.2022 №208 та направлення від 28.10.2022 №2921/02/12-22, ДІАМ здійснено у період з 01.11.2022 по 01.11.2022 позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Будівництво садибного житлового будинку», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки: :11:001:5451.

Підставою для проведення перевірки стало виявлення інформації щодо невідповідності відомостей про будівельний паспорт забудови земельної ділянки у повідомленні про початок будівельних робіт №ІУ44 від 10.08.2022 фактичним датам реєстрації будівельних паспортів, фактичним земельним ділянкам, об`єктам будівництва, відомостям про замовників, яким видано відповідні будівельні паспорти. Предметом перевірки було з`ясування питання дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимогам будівельних норм та стандартів.

З матеріалів справи вбачається, що під час здійснення позапланової перевірки замовник будівництва ОСОБА_1 на об`єкт будівництва не прибула та не надала документи, які зазначені в повідомленні про проведення позапланового заходу від 28.10.2022 за №2919/02/12-22, яке було надіслано на адресу відповідача та адресу об`єкта будівництва засобами поштового зв`язку, поштове відправлення №160 та №151 від 28.10.2022, а саме: будівельний паспорт, відомості про який, наведені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2022 №ІУ44.

В Акті від 01.11.2022 за №38 у розділі VIII «Опис виявлених порушень вимог законодавства» перевіряючими зафіксовано, що посадовими особами ДІАМ виявлено недостовірні відомості стосовно будівельного паспорту від 03.06.2020 №17-17/495, який зареєстрований в ЄДЕССБ за реєстраційним номером ВР01:5258-7804-7427-9113 Редакція №1 та зазначений в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2022 № ІУ44, а саме: будівельний паспорт виданий на іншу земельну ділянку.

Таким чином, за наслідками перевірки позивач дійшов висновку, що відповідачем були наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а саме: зазначено відомості про будівельний паспорт, який виданий на забудову іншої земельної ділянки, чим порушено абзац 1 частини 1 статті 27, частину 8 та пункт 2 частини 9 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної позапланової перевірки посадовими особами ДІАМ були складені акт від 01.11.2022 №38, протокол та припис про усунення правопорушень від 02.11.2022 та направлені на адресу відповідача засобами поштового зв`язку (поштове відправлення №816 від 03.11.2022).

В протоколі зазначено дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень Постанови №553, оскільки відповідач або уповноважена належним чином особа, у зазначені час та дату розгляду справи про адміністративні правопорушення, про які вони були повідомлені, не з`явились, зазначена справа розглянута за їх відсутності.

10.11.2022 посадовими особами ДІАМ у відношенні ОСОБА_1 винесено постанову №13/02-18 по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

В строк, передбачений пунктом 22 Постанови №553, а саме, 11.11.2022 вищезазначена постанова направлена відповідачу засобами поштового зв`язку поштове відправлення №409.

Вважаючи недостовірними дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, позивач звернувся до суду з вимогами про скасування права на початок виконання будівельних робіт, а також скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Державна інспекція архітектури та містобудування України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, згідно з Положенням про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 (далі - Положення).

Пункт 3 Положення зазначає, що основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, в тому числі шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ).

Згідно з частинами першою та другою статті 36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частина 8 статті 36 Закону №3038-VІ зазначає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Так, відповідно до пункту 4-1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 (далі - Порядок № 466), документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Згідно з частиною першої статті 22-1 Закону №3038-VІ, єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - ЄДЕССБ) - єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, що забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Під час реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, відповідно до пункту 50 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 №681, здійснюється автоматичний аналіз достовірності відомостей (даних), що містяться у заяві про надання адміністративних послуг та інших послуг у сфері будівництва, визначених цим Порядком, або відомостей, необхідних для надання таких послуг, може проводитися на підставі відомостей (даних), отриманих шляхом автоматизованого доступу або у порядку електронної інформаційної взаємодії електронної системи з державними електронними інформаційними ресурсами або мережами.

Відповідно до частини 1 статті 39 Закону №3038-VІ, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина 10 даної статті наголошує, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно з пунктом 3-1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (далі - Порядок №461), документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю:

- в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю;

- паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.

Згідно з частиною 2 статті 39-1 Закону №3038-VІ, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Частина перша статті 41 Закону №3038-VІ зазначає, зокрема, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до положень статті 41 Закону №3038-VІ та пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до положень статті 41 Закону№3038-VІ та пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно пункту 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 15 Порядку №466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Відповідно до частини 7 статті 36 Закону №3038-VІ, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

- у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

- у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

- на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

У абзацах 8-11 пункту 22 Порядку №461 також зазначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Таким чином, достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а по-друге жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту. При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.11.2018 у справі №826/8556/17, від 22.01.2021 №640/11869/20, від 27.01.2021 №826/10962/17 та від 19.08.2020 №826/6660/16.

Згідно із ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1. ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 76 КАС України, встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на спростування факту наведення нею недостовірних відомостей у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, ані під час розгляду справи судом першої інстанції, ані під час апеляційного провадження, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанцій про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя О.В.Епель

суддя В.В.Файдюк