Справа № 160/574/23
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2023-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
31 жовтня 2023 року м. Дніпросправа № 160/574/23
Суддя-доповідач Третього апеляційного адміністративного суду Семененко Я.В.
розглянувши клопотання Дніпровської митниці про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 червня 2023 року по справі №160/574/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛОРМАКС" до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,-
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 червня 2023 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛОРМАКС" задоволено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, Дніпровська митниця через підсистему "Електронний Суд" подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: сплати судового збору у розмірі 6441,60 грн. та надання документу про сплату судового збору.

Слід звернути увагу скаржника на те, що в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху суд зауважував на тому, що заявлений позов у цій справі має одночасно майновий та немайновий характер.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Тобто, в цій справі судовий збір підлягає сплаті за кожну вимогу окремо, як за майнову (визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів), так і за немайнову (визнання протиправною та скасування картки відмови) за ставками, визначеними Законом для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Такі правові висновки стосовно як характеру позову щодо визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови, прийнятих митним органом, зокрема, щодо заявлених в ньому вимог (визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості - майнова, визнання протиправною та скасування картки відмови - немайнова), так і розрахунку судового збору (оплата судового збору за кожну вимогу окремо), узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалах від 04.03.2021 у справі 200/4960/20-а, від 10.03.2021 у справі 200/6413/20-а, від 06.10.2022 у справі №520/26241/21, постанові від 01.06.2022 у справі №540/5134/21.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 рік

становить 2684 грн.

Таким чином, виходячи з приписів вищенаведених норм права, ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви у цій справі складає 5368,00 грн., з яких:

за вимогу немайнового характеру - 2684 грн. (один розмір прожиткового мінімуму);

за вимогу майнового характеру - 2684,00 грн., що складає один розмір прожиткового мінімуму (1,5% від 58600,07 складає 879,00, що є менше ніж 1 розмір прожиткового мінімуму).

Згідно пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою наведеної статті встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання цієї апеляційної скарги, з урахуванням коефіцієнту пониження, становить 6441,60 грн. ((5368,00х150%)х0,8).

В межах встановленого строку Дніпровською митницею через підсистему Електронний суд подано до суду апеляційної інстанції клопотання, в якому заявник просить відстрочити йому сплату судового збору за подання апеляційної скарги. В обгрунтування поданого клопотання Митниця вказує про те, що у зв`язку з запровадженням в Україні воєнного стану та відсутністю (зменшення) фінансування за КЕКВ 2800 оплата судового збору в межах встановленого строку не можлива.

Під час вирішення поданого скаржником клопотання слід зазначити наступне.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

При цьому, зміни до законодавства в частині необхідності сплати судового збору, на період дії воєнного стану, внесені не були.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку, дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

За змістом частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, як слідує з наведеної норми права відстрочення сплати судових витрат є правом, а не обов`язком суду.

Суд виходить з того, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення сплати судового збору; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини 2 статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України та відсутністю у нього коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення такої сплати.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Відповідач, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому наведені ним обставини щодо відсутності (зменшення) бюджетного фінансування не повинні впливати на можливість неухильного виконання суб`єктом владних повноважень покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо своєчасної оплати судового збору.

Згідно з положеннями Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" органам митної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

При цьому, суд враховує те, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, зокрема, з метою забезпечення сплати судового збору.

Скаржником не надано суду доказів щодо неможливості, з урахуванням введеного воєнного стану, здійснити перерозподіл коштів задля виконання вимог закону при зверненні з апеляційною скаргою.

З огляду на зазначене вище, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору з наведених ним підстав задоволенню не підлягає.

Водночас, відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З урахуванням зазначеного, з огляду на доводи поданого клопотання, вважаю за можливе продовжити наданий скаржнику ухвалою суду від 18.10.2023 строк на усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, сплати судового збору у розмірі 6441,60 грн. та надання документу про сплату судового збору, на 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Керуючись ст.121 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Дніпровської митниці про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Продовжити Дніпровській митниці строк на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 червня 2023 року по справі №160/574/23 на 5 (п`ять) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний кабінет", а у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

Ухвала набирає законної сили 31.10.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.В. Семененко