Справа № 370/2209/22
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 370/2209/22
УХВАЛА

30 жовтня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого судді Мєзєнцева Є. І., суддів Епель О. В., Губської Л. В., перевіривши апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Макарівського районного суду Київської області від 01 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - старший державний інспектор відділу провадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту реалізації державної політики та нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Соколюк Любомир Миколайович, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 01 березня 2023 року адміністративний позов задоволено.

На вказане рішення суду Державною службою України з безпеки на транспорті подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Підставою для залишення апеляційної скарги без руху послугувало те, що апелянтом було пропущено строк подання апеляційної скарги та не надано документу про сплату судового збору.

Вказана ухвала суду була скерована до електронного кабінету апелянта в системі Електронний Суд та доставлена 17 жовтня 2023 року, що підтверджується матеріалами справи.

23 жовтня 2023 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про усунення недоліків, а саме надано платіжну інструкцію №538 від 22 серпня 2023 на суму 1488,60 та подано клопотання про поновлення строку.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апелянт обґрунтовує тим, що копія ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.04.2023 про повернення апеляційної скарги не надходила на адресу Укртрансбезпеки в паперовій формі, тому це є поважною причиною для поновлення процесуального строку. Крім того, само по собі направлення процесуального документа в систему «Електронний суд», без можливості перевірити дату та час ознайомлення з відповідним документом не свідчить про дійсне отримання сторони у справі такого документа у дату такого направлення. Зазначаємо, що наразі вказана електронна система не містить будь-яких відміток про перегляд документів, що надходять, а наявна лише інформація про опублікування в системі.

Розглянувши клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Макарівського районного суду Київської області від 01 березня 2023 року колегія суддів зазначає наступне.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 500/2544/19.

Відповідно до вимог частини шостої ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення в адміністративних справах, визначених цією статтею (Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності) можуть бути подані в десятиденний строк з дня їх проголошення.

Текст оскаржуваного рішення отримано апелянтом 02 березня 2023 року, відповідно до штемпеля апеляційна скарга вдруге була подана скаржником 05 вересня 2023 року після закінчення строків, установлених ст.286 КАС України.

Матеріали справи свідчать, що вперше подану апелянтом скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2023 року через несплату судового збору. Указаним судовим рішенням було надано десятиденний строк для усунення цього недоліку. У зв`язку з неподанням документа про сплату судового збору суд апеляційної інстанції ухвалою від 18 квітня 2023 року повернув апеляційну скаргу.

Тобто, скаржник мав достатній строк для забезпечення усунення недоліків вперше поданої апеляційної скарги.

Посилання апелянта на те що копія ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.04.2023 про повернення апеляційної скарги не надходила на адресу Укртрансбезпеки в паперовій формі є хибними, адже матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що підтверджує отримання 28 квітня 2023 року копії ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 квітня 2023 року про повернення апеляційної скарги (а. с. 122).

Можливість вчасного подання апеляційної скарги залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер, а тому підстав для поновлення пропущеного процесуального строку у даному випадку суд не вбачає.

Колегія суддів зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Разом з тим, колегія суддів також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі "Лелас проти Хорватії", відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Крім того, у справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

У свою чергу, згідно зі ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ практику Суду як джерело права.

Таким чином, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на зазначене, клопотання про поновлення строку є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України до суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що станом на 30 жовтня 2023 року, апелянтом на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2023 року, вказані недоліки апеляційної скарги в частині пропуску строк не було усунуто, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169,286, 298, 299, 325, 329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Макарівського районного суду Київської області від 01 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - старший державний інспектор відділу провадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту реалізації державної політики та нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Соколюк Любомир Миколайович, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач Є. І. Мєзєнцев

Судді О. В. Епель

Л. В. Губська