Справа № 520/10967/23
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2023 р. № 520/10967/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ІСТОК-АВТОЗАПЧАСТИНА (м. Харків, вул. Слов`янська, буд. 8) до Хмельницької митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (м. Хмельницький, вул. Пілотська, буд. 2) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю ІСТОКАВТОЗАПЧАСТИНА звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач просив визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000060/2 від 05 квітня 2023 року. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000285 від 05 квітня 2023 року. Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000078/2 від 25 квітня 2023 року. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000334 від 25 квітня 2023 року.

В обґрунтуванням позову зазначено, що рішення Хмельницької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000060/2 від 05 квітня 2023 року; № UA 400000/2023/000078/2 від 25 квітня 2023 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000285 від 05 квітня 2023 року; № 400040/2023/000334 від 25 квітня 2023 року є такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Відповідач 12.06.2023 року надав відзив на адміністративний позов, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що оскаржувані позивачем рішення Хмельницької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000060/2 від 05 квітня 2023 року; № UA 400000/2023/000078/2 від 25 квітня 2023 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000285 від 05 квітня 2023 року; № 400040/2023/000334 від 25 квітня 2023 року є такими, що винесені в межах чинного законодавства, а тому не підлягають скасуванню.

21.06.2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Від відповідача 27.06.2023 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій щодо задоволення позовних вимог заперечував.

14.09.2023 року представником позивача надано додаткові пояснення по справі.

17.10.2023 року до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю ІСТОК-АВТОЗАПЧАСТИНА є юридичною особою, зареєстрованою відповідно до Закону України Про державну реєстрацію юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з присвоєнням Ідентифікаційного коду юридичної особи 36456783, перебуває на обліку в ГУ ДПС у Харківській області, Центральне управління, Холодногірська ДПІ (Холодногірський район м. Харкова), зареєстроване за юридичною податковою адресою: 61052, м. Харків, вул. Слов`янська, буд. 8.

Видами діяльності позивача є: 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів (основний); 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах.

02 вересня 2022 року між ТОВ «ІСТОК-АВТОЗАПЧАСТИНА» та ADBA OTOMOTIV SAN. ve TIC. LTD. STI. було укладено Контракт № 2.

03.04.2023 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці ФО-П ОСОБА_1 було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 23UА82U6 (далі - МД) на товари позивача загальною фактурною вартістю 52457,95 И8О (графа 22 МД) на умовах поставки FСА, Bursa, Туреччина:

- товар №1 « 1. Частини та пристрої до транспортних засобів загального призначення. Колодка гальмова дискова в зборі: 82Р-В 124 - 32 шт. 82Р-В125 - 32 шт. 82Р-В137/1 - 64 шт. 82Р-В159 - 64 шт. 82Р-В165 - 96 шт. 82Р-В167 -64 шт. 82Р-В169 - 32 шт. 82Р-В173- - 32 шт. 82Р-В174 - 32 шт. 82Р-В181 - 66 шт. 82Р-В228 - 64 шт. 82Р-В301 - 32 шт. 82Р-В302 - 96 шт. 82Р-В303 - 64 шт. 82Р-В328 - 32 шт. 82Р-В331 - 32 шт. 82Р-В332 - 32 шт. 82Р-В497 - 33 шт. 82Р-В565 - 32 шт. 82Р-В300 - 300 шт. Частини гамільної системи для дискових гальм, до автомобілів вантажопідйомністю менш 75 т, не для промислового складання моторних транспортних засобів. Виробник: АDВА ОТОМОТІV SAN. Ve TC. LTD. STI Tорговельна марка: ВЕАVERS Країна виробництва: TR»,

- товар №2 « 1. Запасні частини на вантажні автомобілі: Вироби з вулканізованої металонаповненої гуми (крім твердої), для вантажних автомобілів. Пневморесора Аіr Springs двухсекційна (бублик): 823052 Сопvoluted Аіr Springs (2В-180) - 600 шт. для вантажних автомобілів (складаються в основному з гумового сильфону у вигляді балону, який під дією тиску повітря може змінювати свою форму), металевих тримачів (нижній, верхній, що містять підвід для стиснутого повітря та клапан) Виробник: АDВА ОТОМОТІV SAN. Ve TC. LTD. STI Tорговельна марка: ВЕАVERS Країна виробництва: TR»,

- товар №3 «1. Запасні частини на вантажні автомобілі: Амортизатор гідравличний, призначений для гасіння коливань, виникаючих в результаті пружних деформацій елементів підвіски, ход амортизатора 300мм, застосовується в передній підвісці вантажного автомобіля. Shock Absorber: 829023 - 20 шт. 82901б - 24 шт. 822019 - 20 шт. 822023 - 20 шт. 825019 -20 шт. 822014 - 20 шт. 822016 - 20 шт. 829005 - 20 шт. 829022 - 20 шт. 829004 - 20 шт. 829015 - 20 шт. 822024 - 20 шт. 822011 - 20 шт. 822041 - 20 шт. 822012 - 20 щт. 825022 - 20 шт. 822017 - 20 шт. Виробник: АDВА ОТОМОТІV SAN. Ve TC. LTD. STI Tорговельна марка: ВЕАVERS Країна виробництва: TR».

05 квітня 2023 року Хмельницькою митницею Держмитслужби було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000060/2

Зі змісту вказаного рішення відповідача вбачається, що у п. 33 останнього вказано наступні обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості. Документи, подані згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ містять, розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: Вартість перевезення, зазначена в заявці на перевезення вища ніж в рахунку на перевезення та довідці про транспортні витрати, що також свідчить про не включення усіх складових митної вартості, визначених частиною 10 статті 58 МКУ. Перевізник товару, зазначений в CMR та особа, з якою укладено договір про надання експедиційних послуг різні. Банківські платіжні документи не містять печаток та підписів, передбачених формою даних документів. Умови поставки, зазначені у п.4 контракту EXW суперечать умовам поставки, зазначеним у рахунку-фактурі, а саме FCA. Згідно 3.1.7 договору про надання експедиційних послуг замовником за свій рахунок здійснюється завантаження вантажу, що суперечить пункту 2.1. контракту, згідно якого завантаження включено до ціни товару, що також суперечить Інкотермс. В рахунку-фактурі наявний артикул, який відсутній в рахунку-проформі, отже сплату за даний артикул не здійснено, що суперечить положенням контракту. В специфікації на транспортні витрати зазначена сума згідно рахунків-фактур в Євро, що суперечить валюті контракту. В копії МД країни відправлення відсутні відомості щодо артикулів товару 1, при цьому номер рахунку-фактури, згідно якого поставляється товар №1 зазначено, а також зазначено код товару №1 (частини дискових гальм) та фактуру вартість товару №1 (33486,31 дол.США). При цьому, вага зазачнеа в копії МД країни відправлення значно нижча (1231 кг) ніж заявлена у МД - 10949,95 кг. У митного органу наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема завантаження та транспортування, оскільки відповідно до наданого рахунку на перевезення, транспортні витрати з Турецького місця відвантаження до кордону України (м. Порубне), як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, становлять 50000 грн. при відстані перевезення 1236 км. та від місця перетину митного кордону України до м. Хмельницький, як такі що відповідно до цієї ж статті не мають додаватись, становлять 32280 грн. при відстані перевезення 216 км. Отже, тариф на перевезення товару до кордону України складає 40,45 грн. за 1 км., а після кордону України 149,44 грн. за 1 км. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; комісійної та брокерської винагорода. У відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» оскільки в попередні періоди декларантом самостійно коригувався рівень митної вартості товарів тогож виробника та торгівельної марки. Таким чином, документи не містять документального підтвердження всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, визначених частиною 10 статті 58 МКУ Відповідно до ч. 2 та ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, завірені належним чином; 2) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 3) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 4) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 5) виписку з бухгалтерської документації; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. У відповідь декларантом надано додаткові документи, які не усувають розбіжності та 05.04.2023 повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів. Згідно частини 6 ст.54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та ст.60) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні (подібні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 63 та 63 МКУ) причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 16.02.2022 № UA807170/2022/008631 згідно якої за рівнем митної вартості 4,23 дол.США/кг здійснено митне оформлення гальмівних колодок того ж виробника та торгівельної марки на адресу ТОВ "Істок-Автозапчастина". Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку із застосуванням декларантом резервного методу та в зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості. В результаті консультації представнику імпортера роз`яснено, що згідно з п.З ст.52 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом ; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ. Також роз`яснюється право на оскарження рішення про коригування митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.

У відповідній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000285 від 05 квітня 2023 року зазначено про неподання документів, які підтверджують числове значення складових митної вартості у відповідності до вимог п. 3, 4 ст. 53 МКУ.

Також судом встановлено, що до МД (вказані у графі 44 МД у вигляді коду документа, номеру та дати документу) декларантом було надано такі товаросупровідні документи (перелік яких також зазначений у картці відмови №UА40040/2023/000285 від 05.04.2023):

Автотранспортна накладна (Road consignment note) 008150 від 29.03.2023 року; Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) Y 0813427 від 28.03.2023 року; Банківський платіжний документ, що стосується товару пд № 27 від 24.03.2023 року; Банківський платіжний документ, що стосується товару пд 23 від 16.02.2023 року; Банківський платіжний документ, що стосується товару пд 24 від 14.03.2023 року; Банківський платіжний документ, що стосується товару пд 25 від 20.03.2023 року; Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиторських послуг від виконання договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 5 від 22.03.2023 року; Прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 24.03.2023 року; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 2 від 02.09.2022 року; Договір про надання послуг митного брокера 14/10 від 14.10.2014 року; Договір (контракт) про перевезення № 55 від 22.03.2023 року; Заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, які декларуються не належать до товарів, що підлягають державному експортному контролю б/н від 03.04.2023 року; Копія митної декларації країни відправлення 23341200ЕХ00114867 від 28.03.2023 року; Пакувальний лист (Packing List) GIB022 від 24.03.2023 року; Рахунок-фактура (інвойс) (Соmmercial invoice) GIB022 від 24.03.2023 року; Інші некласифіковані документи фото № 1 від 03.04.2023 року; Пакувальний лист (Packing List) GIB020 від 24.03.2023 року; Інші некласифіковані документи Фото № 2 від 03.04.2023 року; Пакувальний лист (Packing List) GIB021 від 24.03.2023 року; Рахунок-фактура (інвойс) (Соmmercial invoice) GIB021 від 24.03.2023 року; Інші некласифіковані документи Фото № 3 від 03.04.2023 року.

Після прийняття митної декларації від 03.04.2023 № 23UA82U6 до митного оформлення системою управління ризиками було згенеровано перелік обов`язкових форм митного контролю 000, 101-1, 103-1, 105-2, 106-2, 107-3, в тому числі за напрямком контролю правильності визначення вартості були визначені такі форми митного контролю:

- 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» із коментарем такого змісту «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1)Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин З та 4 ст. 53 МКУ. Товар(и) № 3: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів.»,

- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» із коментарем такого змісту «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4ст.53МКУ».

З огляду на вищевикладене, при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за митною декларацією від 03.04.2023 №23UA82U6 у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» та у правильності визначення митної вартості, оскільки заявлений рівень митної вартості (3,13 дол.США/кг) був значно нижчий мінімального рівня митної вартості схожих товарів, митне оформлення яких завершено, а саме 4,23 дол. США/кг.

Таким чином відповідно до статті VII ГАТТ, у контролюючого органу були підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» оскільки в попередні періоди декларантом самостійно коригувався рівень митної вартості товарів тогож виробника та торгівельної марки. Наприклад, митне оформлення ідентичних товарів здійснювалось даним підприємством 16.02.2022 року Харківською митницею за другорядним резервним методом та рівнем митної вартості 4,23 дол.США/кг. (копія митної декларації від 16.02.2022 №СА807170/2022/008631 додається).

Наявність у ЄАІС Держмитслужби інформації про іншу митну вартість подібних товарів та значно нижчий рівень задекларованої вартості товару було підставою для поглибленої перевірки поданих документів та запиту додаткових документів у декларанта.

Також судом встановлено, що в результаті опрацювання митним органом документів, поданих під час митного оформлення, виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме:

- Перевізник товару, зазначений в СМR та особа, з якою укладено договір про надання експедиційних послуг різні.

- Банківські платіжні документи не містять печаток та підписів, передбачених формою даних документів.

Відповідно до пункту 3.2 контракту №2 від 02.09.2022 платежі за Товар будуть здійснюватися банківським переказом коштів на розрахунковий рахунок Постачальника на умовах передоплати за товар.

Разом з митною декларацією були подані платіжні інструкції в іноземній валюті №24 від 14.03.2023 (графа 70 «призначення платежу» - окрім реквізитів контракту, вказано інвойс АDBA 00011 (8708)); №25 від 20.03.2023 (графа 70 «призначення платежу» - окрім реквізитів контракту, вказано інвойс АБВА 00013 (8708) та інвойс АОВА 00012 (4018)); №27 від 24.03.2023 (графа 70 «призначення платежу» - окрім реквізитів контракту, вказано проформа інвойс 00014 від 02.02.2023, 00013 від 11.01.23, 00012 від 21.02.2023, 00011 від 17.02.2023).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 53 МКУ, документи, що подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару, мають містити реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Із цим положенням узгоджується вимога пункту 2.2 Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28 липня 2008 року №216, відповідно до якого у платіжному дорученні платник повинен заповнити реквізит «Призначення платежу» в іноземній валюті таким чином, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування бенефіціару коштів в іноземній валюті.

При цьому надати повну інформацію про документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів, означає надати реквізити як зовнішньоекономічного договору (контракту), так і рахунку-фактури (інвойсу), згідно з якими здійснюється оплата. Саме ці документи і дозволяють ідентифікувати платіжне доручення з поставкою оцінюваного товару. Без ідентифікації на основі посилання на такі документи платіжне доручення як доказ не може вважатися достатнім для доведення митної вартості певної партії товару.

Таким чином суд зазначає, що з врахуванням пункту 3.2 контракту №2 від 02.09.2022, банківські платіжні документи не можливо було ідентифікувати з оцінюваними товарами, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ.

Умови поставки, зазначені у п.4 контракту ЕХW суперечать умовам поставки, зазначеним у рахунку-фактурі, а саме РСА, що свідчить про наявність складової митної вартості навантаження, яка не включена до митної вартості товару.

Сфера дії Інкотермс обмежується питаннями, пов`язаними з правами та обов`язками сторін договору купівлі-продажу відносно поставки товарів. Інкотермс мають справу з рядом визначених обов`язків, що покладаються на сторони - такими як обов`язок продавця надати товар у розпорядження покупця або передати його для перевезення чи то доставити його до пункту призначення та з розподілом ризику між сторонами в різних випадках. Далі, вони стосуються обов`язків щодо очищення товару для експорту та імпорту, упаковки товару, обов`язку покупця прийняти поставку, а також обов`язку сторін надати підтвердження того, що відповідні зобов`язання були належним чином виконані.

В Інкотермс терміни для полегшення розуміння згруповані в чотири категорії, відмінні між собою по суті, - починаючи з терміну, згідно якого продавець тільки забезпечує покупцю доступ до товару на власних площах продавця ("Е"-термін); далі йде друга група, в рамках якої продавець зобов`язаний доставити товар перевізнику, призначеному покупцем ("Р"-терміни); далі "С"-терміни, відповідно до яких продавець повинен укласти договір на перевезення, не приймаючи, проте, на себе ризик втрати чи пошкодження товару або додаткові витрати внаслідок подій, що мають місце після відвантаження та відправлення товару; і "Б"-терміни, за яких продавець має нести всі витрати та ризики, необхідні для доставки товару до місця призначення.

"Е"-термін покладає на продавця мінімальні зобов`язання: продавець повинен лише надати товар у розпорядження покупця в узгодженому місці -звичайно на власних площах продавця.

"F''-терміни вимагають від продавця доставки товару для перевезення відповідно до вказівок покупця.

Термін ЕХW ("франко-завод"), згідно правил Інкотермс 2010, означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо поставки, в момент, коли він надав товар у розпорядження покупця на площах свого підприємства чи в іншому названому місці (наприклад, на заводі, фабриці, складі і т. ін.), без здійснення митного очищення товару для експорту та завантаження його на будь-який приймаючий транспортний засіб. Покупець зобов`язаний сплатити:

- всі витрати, пов`язані з товаром, з моменту здійснення його поставки у відповідності з статтею А.4;

- будь-які додаткові витрати, що виникли внаслідок невиконання покупцем обов`язку прийняти поставку товару, наданого в його розпорядження, або дати належне повідомлення у відповідності зі статтею Б.7, за умови, що товар був належним чином індивідуалізований за договором, тобто явно відокремлений або іншим чином визначений як товар, що є предметом цього договору;

- у випадках, де це належить, усі мита, податки й інші збори, а також витрати на виконання митних процедур, що підлягають сплаті при експорті.

Покупець зобов`язаний відшкодувати усі витрати і збори, сплачені продавцем при наданні допомоги згідно статті А.2.

Таким чином, цей термін покладає мінімальні обов`язки на продавця, а покупець несе всі витрати і ризики у зв`язку з перевезенням товару з площ продавця до місця призначення. Імпортер (покупець) повинен укласти договір з перевізниками товару і сплатити перевезення від підприєства продавця до пункту призначення, включаючи завантаження, отримати експортні ліцензії, виконати і сплатити митні процедури тощо. Всі ризики випадкового псування і загибелі товару, починаючи з моменту надання його продавцем (експортером), несе покупець.

Термін же РСА "франко-перевізник" означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання. призначеному покупцем перевізнику у названому місці. Слід зазначити, що вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару. Під словом "перевізник" розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару Продавець зобов`язаний надати товар перевізнику або іншій особі, призначеній покупцем або обраній продавцем у відповідності зі статтею А.З "а", у названому місці у день чи в межах періоду, що узгоджені сторонами для здійснення поставки.

Поставка вважається здійсненою,

а) якщо названим місцем поставки є площі продавця: коли товар завантажений на транспортний засіб, наданий перевізником, що призначений покупцем, чи іншою особою, що діє від імені останнього;

б) якщо назване місце перебуває за межами площ продавця: коли товар наданий у розпорядження перевізника чи іншої особи, призначеної покупцем або обраної продавцем відповідно до статті А.З "а", нерозвантаженим з транспортного засобу продавця.

Таким чином, обрання Сторонами зовнішньоекономічної угоди певного виду поставки прямо впливає на розмір митної вартості товару та визначає, які саме складові повинні бути включені та, відповідно, документально підтверджені декларантом під час митного оформлення.

Згідно 3.1.7 договору про надання експедиційних послуг замовником за свій рахунок здійснюється завантаження вантажу, що суперечить пункту 2.1. контракту, згідно якого завантаження включено до ціни товару, що також суперечить Інкотермс.

В рахунку-фактурі наявний артикул 82Р-В124, який відсутній в рахунку-проформі, отже оплату за даний артикул товару не здійснено, що суперечить положенням контракту.

В специфікації на транспортні витрати зазначена сума згідно рахунків-фактур в Євро, що суперечить валюті контракту, а саме долар США.

В копії МД країни відправлення відсутні відомості щодо артикулів товару №1, при цьому номер рахунку-фактури, згідно якого поставляється товар №1 зазначено, а також зазначено код товару №1 (частини дискових гальм) та фактурну вартість товару №1 (33486,31 дол.США). При цьому, вага зазначена в копії МД країни відправлення значно нижча (1231 кг) ніж заявлена у МД -10949,95 кг.

Разом з митною декларацією не було подано самого Договору№ 10/01-Л2 від 10.01.2020 на надання транспортних послуг в сфері організації перевезень вантажів автомобільним транспортом, що не уможливлювало ознайомлення з його умовами, які в свою чергу, впливають на той факт, чи мала право ФОП ОСОБА_2 надавати в цьому випадку рахунок на оплату від 22.03.2023 №5, довідку про транспортні витрати від 22.03.2023 (в якій при цьому вказувати здійснювалось чи ні страхуванні вантажу, адже перевезення оцінюваного товару станом на 22.03.2023 ще навіть не було розпочато). При цьому перевізником оцінюваних товарів згідно автотранспортної накладної СМК 008150 була зовсім інша особа, а саме ФОП ОСОБА_3 .

Також у митного органу були наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема завантаження та транспортування, оскільки відповідно до наданого рахунку на перевезення, транспортні витрати з турецького місця відвантаження до кордону України (м. Порубне), як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, становлять 50000 грн. при відстані перевезення 1236 км та від місця перетину митного кордону України до м. Хмельницький, як такі що відповідно до цієї ж статті не мають додаватись, становлять 32280 грн. при відстані перевезення 216 км.

Отже, тариф на перевезення товару до кордону України складає 40,45 грн. за 1 км., а після кордону України - 149,44 грн. за 1 км.

Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; комісійної та брокерської винагорода.

Статтею 54 Митного Кодексу України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості;

3) у випадках, встановлених МКУ, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Оскільки документи, подані на виконання частин 2 та 3 статті 53 МКУ містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, декларанта було зобов`язано надати додаткові документи на виконання частини 3 статті 53 МКУ, а саме:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця^ якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою,-контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

Декларантом, на виконання частини 3 статті 53 МКУ надано додаткові документи які не спростовують розбіжності та повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів

Суд зазначає, що Митницею надано витяги з автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) «Інспектор» надісланих повідомлень декларанту, а також відповідей декларанта разом із наданими додатковими документами в тій послідовності, як вони надсилались безпосередньо під час митного оформлення митної декларації.

Відповідно до частини 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не - застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з вимогами положень частини 6 статті 54 МКУ, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні

відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу.

Оскільки декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності додатково наданими документами, не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, відповідно до положень частини 6 статті 54 МКУ Хмельницькою митницею винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару.

Джерелом числового значення митної вартості була митна декларація від 16.02.2022 №UA807170/2022/008631 згідно якої за рівнем митної вартості 4,23 дол.США/кг здійснено митне оформлення гальмівних колодок того ж виробника та торгівельної марки, які надійшли на адресу ТОВ "Істок-Автозапчастина"/

Окрім іншого суд зазначає, що у митного органу були обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення митної вартості товарів, оскільки, як зазначено вище оформлення ідентичних товарів здійснювалось даним підприємством 16.02.2022 року Харківською митницею за другорядним резервним методом та рівнем митної вартості 4,23 дол.США/кг. При цьому митне оформлення здійснено без застосування частини 7 статті 55 МКУ, отже декларант погодився з скоригованим Харківською митницею рівнем митної вартості ідентичних товарів.

Крім того, документи містили вищезазначені розбіжності та ознаки відсутності складових митної вартості товарів, інформація щодо яких зазначена у відзиві та графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.

Вказані розбіжності стосувались саме документів, в яких зазначалась вартість товарів, а саме інвойсу.

Як зазначено в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, перевізник товару, зазначений в СМК, та особа, з якою укладено договір про надання експедиційних послуг різні, що свідчить про наявність комісійної винагороди експедитора, яка не включена до митної вартості товару, при цьому визначена положеннями частини 10 статті 58 МКУ.

Крім того, вищий тариф на перевезення по митній території України свідчить також про не включення усіх складових митної вартості товарів.

Щодо банківських документів позивачем зазначено, що до МД № 2317А82116 було подано Платіжні інструкції № 27 від 24.03.2023, № 23 від 16.02.2023, № 24 від 14.03.2023, № 24 від 20.03.2023 з відміткою банку. Крім того, надаємо виписку з банківського рахунку, які відображає банківські операції які зазначені у вказаних платіжних інструкціях», з огляду на що суд зазначає наступне.

На банківських платіжних документах була наявна лише сканована печатка банку на одному місці у всіх банківських платіжних документах. При цьому платіжні документи не містять печаток та підписів, передбачених формою даних документів (у випадку ж застосування системи «Клієнт-Банк»- відсутні електронні цифрові підписи як відповідальних осіб платника, так і працівників банку).

Щодо завантаження товару позивачем зазначено, що згідно 3.1.7 Договору про надання експедиційних послуг № 10/01-Л2 від 10.01.2020 замовником, за свій рахунок здійснюється завантаження вантажу. Відповідно до пункту 2.1. Контракту №2, завантаження включено до ціни товару, що також суперечить Інкотермс. Умови поставки РСА передбачають, якщо поставка оформляється в приміщенні продавця або в іншому нейтральному місці, то за навантаження товару несе відповідальність продавець. Отже, послуги із завантаженням, в даному випадку здійснює Продавець, які в свою чергу не включені до послуг перевезення, що надаються перевізником.

Стосовно даного твердження суд зазначає, що умови поставки, зазначені у п.4 контракту - ЕХW, що свідчить про наявність складової митної вартості «навантаження», яка не включена до митної вартості товару.

Також під час розгляду справи судом встановлено, що 24.04.2023 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці ФО-П ОСОБА_1 було подано до митного оформлення митну декларацію, типу ІМ40ДЕ № 23UA43117 (далі - МД) на товари Позивача загальною фактурною вартістю 47477,281І8Б (графа 22 МД) на умовах поставки FCA- Bursa, Тиrkey:

«Частини та пристрої до транспортних засобів загального призначення. Гальмівні диски: Brake Disk 82В-02002- 64 шт.82О-02010 - 64 шт.82В-06002Т -120 шт.82В-07002 - 64 шт.82В-07006 - 64 шт.82О-07007 - 32 шт.82В-07012 - 36 шт.82П-07015 - 120 шт.82В-07020 - 64 шт.820-07025 - 32 шт.82й-08001 - 36 шт. Тип гальмівного диска: вентильований Кількість отворів: 10 Місце встановлення - передній та задній міст Частини гальмівної системи до автомобілів вантажопідйомністю менш 75 т, не для промислового складання моторних транспортних засобів. Виробник: АDВА ОТОМОТІV SAN. Ve TC. LTD. STI Tорговельна марка: ВЕАVERS Країна виробництва: TR»

Рішення про коригування митної вартості товарів UA400000/2023/000078/2 від 25.04.2023 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA40040/2023/000334 від 25.04.2023 прийняті Хмельницькою митницею за наслідками контролю правильності визначення митної вартості товарів, задекларованих у митній декларації від 24.04.2023 № 23 UA43U7.

Зі змісту вказаного рішення відповідача вбачається, що у п. 33 останнього вказано наступні обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості. Документи, подані згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ містять, розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: Перевізник товару, зазначений в CMR та особа, з якою укладено договір про надання експедиційних послуг різні. Банківські платіжні документи не містять печаток та підписів, передбачених формою даних документів. Також, банківські платіжні документи містять інші реквізити рахунку-проформи. Адреса відправника зазначені в банківських платіжних документах та інших документах різні. Таким чином, до митного оформлення не надано банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ. Також наявні розбіжності в частині термінів оплати за товар. Згідно 3.1.7 договору про надання експедиційних послуг замовником за свій рахунок здійснюється завантаження вантажу, що суперечить пункту 2.1. контракту, згідно якого завантаження включено до ціни товару. У митного органу наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема завантаження та транспортування, оскільки відповідно до наданого рахунку на перевезення, транспортні витрати з Турецького місця відвантаження до кордону України (м. Порубне), як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, становлять 60000 грн. при відстані перевезення 1260 км. та від місця перетину митного кордону України до м. Хмельницький, як такі що відповідно до цієї ж статті не мають додаватись, становлять 35060 грн. при відстані перевезення 216 км. Отже, тариф на перевезення товару до кордону України складає 47,61 грн. за 1 км., а після кордону України 162,31 грн. за 1 км. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; комісійної та брокерської винагороди експедитора. У відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» оскільки в попередні періоди декларантом самостійно коригувався рівень митної вартості товарів частини дискових гальм того ж виробника та відправника. Таким чином, документи не містять документального підтвердження всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, визначених частиною 10 статті 58 МКУ Відповідно до ч. 2 та ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товар: 1) банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, завірені належним чином; 2) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. У відповідь декларантом надано додаткові документи, які не усувають розбіжності та 25.04.2023 повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів. Згідно частини 6 ст.54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та ст.60) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні (подібні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 63 та 63 МКУ) причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 21.03.2023 № 23UA62U2 згідно якої за рівнем митної вартості 4,23 дол.США/кг здійснено митне оформлення гальмівних дисків до вантажних автомобілів, походженням з Туреччини. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку із застосуванням декларантом резервного методу та в зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості. В результаті консультації представнику імпортера роз`яснено, що згідно з п.З ст.52 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом ; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ. Також роз`яснюється право на оскарження рішення про коригування митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.

Під час розгляду справи, судом встановлено, що у митній декларації №23UA43U7 митну вартість задекларованої партії товарів було визначено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості відповідно до статті 58 МКУ шляхом додавання до фактурної вартості товару лише витрат на транспортування у розмірі 60 000,00грн.

До вищевказаної МД (вказані у графі 44 МД у вигляді коду документа, номеру та дати документу) декларантом було надано такі товаросупровідні документи (перелік яких також зазначений у картці відмови №UA40040/2023/000334 від 25.04.2023):

Пакувальний лист (Packing list) GIB026 від 9.04.2023 року; рахунок-фактура (інвойс) (Соmmercial invoice) GIB026 від 19.04.2023 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) 844623 від 20.04.2023 року; сертифікат про походження товару (Certificate of origin) Z 0017337 від 20.04.2023 року; банківський платіжний документ, що стосується товару пд. 17 від 18.04.2023 року; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 7 від 19.04.2023 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 01.04.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода № 1 від 03.04.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларується, та поданнч якого для митного оформлення не супроводжується поданням повязаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 2 від 02.09.2022 року; договір про надання послуг митного брокера 14/10 від 14.10.2014 року; договір (контракт) про перевезення 10/01-Л2 від 10.01.2020 року; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення до митної декларації, про те, що товари, які деклараються не належать до товарів, що підлягають державному експортному контролю б/н від 24.04.2023 року; інші некласифіковані документи опис від 19.04.2023 року; копія митної декларації ураїни відправлення 23341200ЕХ00150801 від 20.04.2023 року.

Після прийняття митної декларації від 24.04.2023 №23UA43U7 до митного оформлення системою управління ризиками було згенеровано перелік обов`язкових форм митного контролю 000, 105-2, 106-2, 211-1, 9.11-1 (додається до відзиву), в тому числі за напрямком контролю правильності визначення вартості були визначені такі форми митного контролю:

- 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів,

- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»

із коментарем до вказаних форм митного контролю такого змісту «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (і)Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України

від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ».

При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за митною декларацією від 24.04.2023 №23UA43U7 у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» та у правильності визначення митної вартості, оскільки рівень митної вартості (2,29 дол.США/кг) був значно нижчий мінімального рівня митної вартості подібних товарів, а саме 4,23 дол. США/кг.

Вищезазначене стало підставою для ретельного опрацювання документів, поданих до митного оформлення в частині виявлення ознак, визначених положенням частини 3 статті 53 МКУ (розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари).

В результаті опрацювання документів, поданих згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме:

- Перевізник товару, зазначений в СМR та особа, з якою укладено договір про надання експедиційних послуг різні.

- Банківські платіжні документи не містять печаток та підписів, передбачених формою даних документів.

- Адреса відправника зазначені в банківських платіжних документах та інших документах різні, зокрема у МД зазначено адресу відправника ZAFER VAN. ABIDE CAD. No: 22/A. GURSU, BURSA, TYRKEY, тоді як у графі 59 банківського платіжного документу зазначено іншу адресу.

- Згідно 3.1.7 договору про надання експедиційних послуг замовником за свій рахунок здійснюється завантаження вантажу, що суперечить пункту 2.1. контракту, згідно якого завантаження включено до ціни товару, що також суперечить Інкотермс.

У митного органу були наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема завантаження та транспортування, оскільки відповідно до наданого рахунку на перевезення, транспортні витрати з Турецького місця відвантаження до кордону України (м. Порубне), як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, становлять 60000 грн при відстані перевезення 1260 км та від місця перетину митного кордону України до м. Хмельницький, як такі що відповідно до цієї ж статті не мають додаватись, становлять 35060 грн при відстані перевезення 216 км.

Отже, тариф на перевезення товару до кордону України складає 47,61 гри за 1 км., а після кордону України - 162,31 гри за 1 км.

Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; комісійної та брокерської винагорода.

Оскільки документи, подані на виконання частини 2 та 3 статті 53 МКУ містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, декларанта було зобов`язано надати додаткові документи на виконання частини З статті 53 МКУ, а саме:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

Суд зазначає, що декларантом, на виконання частини 3 статті 53 МКУ надано додаткові документи, які не спростовують розбіжності та повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно статті 49 Митного кодексу України (далі - МКУ) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною першою статті 53 МКУ визначено, що декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, встановлений у частинах 2 та 3 статті 53 МКУ.

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа, затв. наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651 та зареєстр. в МЮУ 14.08.2012 за №1372/21684," в редакції, чинній на дату митного оформлення (далі - Порядок заповнення митних декларацій), у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. Відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл - номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. Класифікатор документів затверджений наказом Міністерства фінансів України від 20.09.212 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій».

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII МКУ та главою 8 розділу III МКУ (частина перша статті 52 МКУ).

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, до якої приєдналася Україна.

Відповідно до статті 1 МКУ законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів; якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Відповідно до статті VII ГАТТ сторони повинні визнавати чинність загальних принципів оцінки, передбачених наступними пунктами цієї статті, і вони зобов`язуються втілювати такі принципи щодо всіх товарів, які підлягають стягненню мит чи інших зборів,(*) або імпортним чи експортним обмеженням, основаним на вартості товару чи регульованим будь-яким способом на основі вартості.

Згідно з Угодою про застосування статті VII ГАТТ первинною основою для митної вартості за цією Угодою є "контрактна вартість", визначена в статті 1.

При цьому статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

Статтею VII ГАТТ визначено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна Грунтуватися на «дійсній вартості» імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Україна, в свою чергу, встановила, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ОАТТ) (стаття 64 МКУ).

Статтею 52 МКУ декларанта або уповноважена ним особу, які заявляють митну вартість товару, зобов`язано в тому числі подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до статті 246 МКУ для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення (далі -АСМО «Інспектор»), яка згідно з цим Кодексом в автоматичному режимі з урахуванням результатів аналізу ризиків та залежно від типу митної декларації, митного режиму, особливостей, засобів і способів переміщення товарів через митний кордон України визначає перелік таких митних формальностей та необхідність участі у їх виконанні посадової особи митного органу.

Згідно з частиною 4 статті 337 МКУ контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

За результатами оцінки ризику у конкретному випадку переміщення товарів та транспортних засобів через митний кордон України, в тому числі за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками, що здійснюється відповідно до статті 337 МКУ, митні органи обирають форми та обсяг митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування інструментів з управління ризиками.

Відповідно до частини 4 статті 320 МКУ «Форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається».

У частині контролю за митною вартістю товарів такими митними формальностями є різні форми перевірки документів та матеріалів.

Перевірка документів та відомостей здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МК (частина 1 статті 337.

Необхідно зазначити, що процедура контролю за правильністю визначення митної вартості товарів здійснюється відповідно до Угоди про застосування статті VII ГАТТ, розділу III Митного кодексу України, Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 (далі - Методичних рекомендацій №476), та поданих до митного оформлення документів.

Відповідно до глави 2 Методичних рекомендацій № 476 робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом:

- перевірки повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

- перевірки товаросупровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларується, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

- перевірки документів, що місять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування;

- перевірка документів, що містять відомості про страхування;

- перевірки включення/не включення складових митної вартості;

- перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість;

- вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено;

- перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст.53 МКУ;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» .

Згідно глави 5 Методичних рекомендацій №476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації, серед іншого:

- спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби;

- спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку;

- інформація, отримана Держмитслужбою, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів;

- інформація отримана з мережі Інтернет.

Згідно із статтею 54 МКУ, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до частини 4 статті 58 МКУ митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України - є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. і Згідно з частиною 10 статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, серед інших: 1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту , порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

б) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (частина 9 статті 58 МКУ).

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

- у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Окрім іншого суд зазначає, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості Митницею із передбачених МКУ другорядних методів застосовано саме 6 резервний метод визначення митної вартості товару відповідно до вимог статті 64 МКУ.

За приписами частин 1, 2, 4 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (САТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органами митних вартостях, що і було здійснено в оскаржуваних випадках.

Зокрема, відповідно до пункту 2 статті VII (Оцінка товару для митних цілей) Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року:

а) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна Грунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості;

ь) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або і) з порівнюваними кількостями, або з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту,

с) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту Ь) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Відповідно до пункту 2 приміток до цієї статті:

1. Сумісним зі статтею VII було б припущення, що "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни (вислів "чи інших зборів" не повинен розглядатися як такий, що включає внутрішні податки чи рівноцінні збори, які накладаються на імпортовані товари чи у зв`язку з ними - пункт 1 приміток до статі VII)

2. Сумісним зі статтею VII, пунктом 2Ь), було б тлумачення стороною фрази "при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції" як такої, що виключає будь-яку трансакцію, в якій покупець та продавець не є незалежними один від одного і в якій ціна є не єдиним фактором прийняття рішення.

3. Стандартне розуміння "умов повної конкуренції" дозволяє стороні не враховувати при розгляді ціни, які включають спеціальні знижки лише для ексклюзивних агентів.

4. Формулювання підпунктів "а" і "Ь" дозволяє стороні визначати вартість для митних цілей єдиним способом чи то (1) на базі цін, які певний експортер -встановлює за імпортований товар, чи (2) на базі загального рівня цін на подібний товар.

Таким чином, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості міститься вся необхідна та законодавчо визначена інформація, серед іншого щодо:

- проведеного коригування митної вартості товарів (графа 30 „Коригування");

- у графі 31 „Код методу визначення вартості митного органу" - зазначено порядковий номер методу визначення митної вартості, що був застосований митним органом при визначенні митної вартості товару, а саме 6 - резервний метод;

- а в графі 33 - обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості.

Суд зазначає, що товари в обох випадках було випущено у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку, що рішення Хмельницької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 400000/2023/000060/2 від 05 квітня 2023 року; № UA 400000/2023/000078/2 від 25 квітня 2023 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 400040/2023/000285 від 05 квітня 2023 року; № 400040/2023/000334 від 25 квітня 2023 року є такими, що винесені в межах чинного законодавства України, а тому не підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю ІСТОК-АВТОЗАПЧАСТИНА (м. Харків, вул. Слов`янська, буд. 8) до Хмельницької митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (м. Хмельницький, вул. Пілотська, буд. 2) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко