Справа № 932/8586/23
Суддя: Кондрашов І. А.
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 932/8586/23
Провадження № 2-а/932/263/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 жовтня 2023 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашов І.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції 3 батальйону 1 роти Хоружий Іллі Олеговича, третя особа: УПП в Дніпропетровській області про скасування постанови серії ЕАС № 7299653 від 08.07.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 із позовом до інспектора УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції 3 батальйону 1 роти Хоружий Іллі Олеговича, третя особа: УПП в Дніпропетровській області, в якому просить поновити строк звернення до суду, визнати дії інспектора інспектора УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції 3 батальйону 1 роти Хоружного Іллі Олеговича протиправними, постанову інспектора, сержанта поліції 3 батальйону 1 роти УПП в Дніпропетровській області Хоружого Іллі Олеговича про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАС №7299653 від 08.07.2023 року, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.122 КУпАП, якою накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. скасувати, провадження у справі закрити та судові витрати покласти на відповідача.

25 вересня 2023 року відповідно до ст. 171 КАС України судом зроблено запит щодо визначення зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання позивача.

Згідно відповіді Єдиного державного демографічного реєстру № 287223, яка надійшла до суду 24.10.2023 року, вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановив, що вона не відповідає вимогам КАС України, а саме ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, отже, позивачу необхідно вмотивовано викласти свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтувати.

Також, як вбачається із змісту адміністративного позову позивач звернувся із вказаним позовом до посадової особи відповідного правоохоронного органу.

За нормами ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті та інші.

При цьому, частиною 2 вказаної статті встановлено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно із ч. 2 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Частиною третьою статті 288 КУпАП визначено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Вказані висновки суду узгоджуються із висновками Верховного Суду про застосування норми права, викладеними у постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справі № 742/2298/17, реєстраційний номер рішення 91642924.

При цьому, зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення не спростовує висновків суду про те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не посадова особа. Вказані висновки викладені також в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17.

З огляду на вищевикладене позивачу необхідно уточнити коло осіб у справі, оскільки інспектор УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції 3 батальйону 1 роти Хоружий Ілля Олегович відповідно до ч. 2 ст. 222 КУпАП при складанні оскаржуваної постанови діяв від імені Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.

Згідно із п. 2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається з матеріалів позову, позивачем, у порушення вимог наведеної норми, не зазначено в позовній заяві повне найменування учасників справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Судом встановлено, що до позовної заяви належним чином завіреної копії спірної постанови, а також їх копій відповідно до кількості учасників справи не приєднано.

Натомість прохальна частина позову містить клопотання про витребування зазначеної постанови у відповідача.

Вивчивши заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

Частинами першою та другою КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вбачається зі змісту заявленого клопотання позивач наполягає на витребуванні судом додаткових доказів у відповідача, однак у поданому клопотанні позивач не зазначає заходів, які ним вживались для отримання цих доказів самостійно, не вказує на обставини, які стали перешкодою для отримання та подання позивачем до суду зазначених доказів. Тобто позивач безпідставно перекладає свій обов`язок щодо доказування на суд.

Відтак, суд вважає заявлене клопотання про витребування додаткових доказів необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до положень п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів, або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

На підставі п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначена інформація щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Також в порушення п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, позивачу слід додати до виправленої позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї для сторін.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, оскільки позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 КАС України, суддя приходить до переконання, що слід залишити позов без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 94, 123, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції 3 батальйону 1 роти Хоружий Іллі Олеговича, третя особа: УПП в Дніпропетровській області про скасування постанови серії ЕАС № 7299653 від 08.07.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позовна заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ігор КОНДРАШОВ