Справа № 580/9899/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 жовтня 2023 року справа № 580/9899/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/9899/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

24.10.2023 вх. 45857/23 ОСОБА_1 у позові до Військової частини НОМЕР_2 просить:

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_2 щодо не внесення до наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) від 01.09.2023 № 255 пунктів про виплату грошової компенсації за невикористану щорічну соціальну відпустку, як учаснику бойових дій по 14 днів за рік, (за 4 роки: 2020, 2021, 2022, 2023); виплати додаткової винагороду за виконання бойових завдань на лінії зіткнення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2023 року № 168 за період з 30.06.2023 до 01.09.2023 в сумі 100 000 грн; виплати грошової допомоги на оздоровлення відповідно до ч.3 ст.15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»; виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно за період з 05.03.2020 до 01.09.2023.

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_2 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористану щорічну соціальну відпустку, як учаснику бойових дій по 14 днів за рік, (за 4 роки: 2020, 2021, 2022, 2023); додаткової винагороду за виконання бойових завдань на лінії зіткнення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2023 року № 168 за період з 30.06.2023 до 01.09.2023 в сумі 100 000 грн; грошової допомоги на оздоровлення відповідно до ч.3 ст.15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»; грошової компенсації вартості за неотримане речове майно за період з 05.03.2020 по 01.09.2023;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 внести до наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) від 01.09.2023 № 255 пунктів про виплату грошової компенсації за невикористану щорічну соціальну відпустку, як учаснику бойових дій по 14 днів за рік, (за 4 роки: 2020, 2021, 2022, 2023); виплати додаткової винагороду за виконання бойових завдань на лінії зіткнення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2023 року № 168 за період з 30.06.2023 до 01.09.2023 в сумі 100 000 грн; виплати грошової допомоги на оздоровлення відповідно до ч.3 ст.15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»; виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно за період з 05.03.2020 до 01.09.2023;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористану щорічну соціальну відпустку, як учаснику бойових дій за 4 роки: 2020 -2023 роки - за 56 днів; додаткову винагороду за виконання бойових завдань на лінії зіткнення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28лютого 2023 року № 168 за період з 30.06.2023 до 01.09.2023 в сумі 100 000 грн; грошову допомогу на оздоровлення відповідно до ч.3 ст.15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»; грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно за період з 05.03.2020 до 01.09.2023.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві не зазначений РНОКПП (у додатках надається копія довідки).

Приписами статей 2, 4 та 19 КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

19.07.2022 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесені зміни до діючого законодавства про працю. Згідно з частиною першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України (строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів) викладені у редакції: працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові під час звільнення, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому під час звільненні (стаття 116 КЗпП).

Відповідно до глави XIX КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину; під час дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», діють обмеження та особливості організації трудових відносин, встановлені Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Представник позивача у позовній заяві зазначає підстави позову, проте не окреслює зміст і характер порушеного права.

Предметом даної позовної заяви є об`єднані вимоги, що мають самостійні обсяги і стандарти доказування та підтверджуються різними доказами. Для з`ясування правомірності є необхідним з`ясування значного обсягу обставин із дослідженням кожного окремого епізоду, що свідчить про індивідуальний предмет доказування у кожному конкретному випадку.

Верховний Суд висновує у справі №6-951цс16: вимога вчинити дії у майбутньому не може бути задоволена, оскільки захисту належить тільки порушене право.

Згідно з ч.1 ст.172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги, проте нарахуванню сум бухгалтерською службою передує видання наказу, розпорядження, доручення.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16, від 15 серпня 2019 року у справі № 1340/4630/18, від 23 грудня 2019 року у справі № 712/3842/17, від 27 лютого 2020 року у справі № 500/477/15-а.

Представником позивача усупереч ч.1 ст.172 КАС України об`єднано вимоги, що не є основними або похідними щодо одна до одної, розгляд об`єднаних позивачем вимог значно ускладнить вирішення спору по суті. Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 123, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: позовної заяви в редакції з обранням формалізованого або обгрунтуванням неформалізованого способу захисту відповідно дост.5 КАС України та вимогами з урахуванням правил об`єднанння вимог; обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА