Справа № 753/11309/23
Суддя: Трусова Т. О.
Дата ухвалення: 2023-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/106/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Кирик К. С., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

03.07.2023 ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка) звернулася до суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) № 278/31-00-07-01-03-31 від 19.06.2023 із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Свої вимоги мотивувала тим, що факти, викладені в акті документальної позапланової виїзної перевірки ІП «Ретал Україна» № 683/Ж5/31-00-07-01-01-20/30729718 від 18.04.2023, який послугував підставою для винесення оскаржуваної постанови, оскаржуються у встановленому законом порядку, а відтак постанова є необґрунтованою і незаконною та не доведений склад адміністративного правопорушення.

Ухвалою від 05.07.2023 суд залишив позов без руху з підстав недодержання вимог, викладених у статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України - відсутності документа про сплату судового збору.

Після усунення недоліків 14.07.2023 суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду за правилами статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання 07.09.2023.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, від представника позивачки Кришеника Я. В. надійшло клопотання про закриття провадження у справі за відсутністю події правопорушення, від відповідача жодних заяв та клопотань не надходило, правом на подання відзиву відповідач не скористався.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

Постановою № 278/31-00-07-01-03-31 від 19.06.2023 головного бухгалтера ІП «Ретал Україна» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 165-1 КпАП України з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 680 грн.

У постанові зазначено, що розглянувши протокол від 05.06.2023 № 255/31-00-07-01-03-31 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: акт документальної позапланової виїзної перевірки АП "Ретал Україна" (), № 683/Ж5/31-00-07-01-01-20/30729718 від 18.04.2023 з урахуванням висновку про розгляд заперечення № 132/Ж7/31-00-07-01-01-22 від 10.05.2023 щодо головного бухгалтера ОСОБА_1 встановлено порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а саме: заниження єдиного внеску у розмірі 14 835, 30 грн, у тому числі за травень 2019 - 9 645,76 грн, чим порушено пункт 2 статті 6, пункт 1 статті 7, пункт 2 статті 9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI (зі змінами і доповненнями).

Даючи оцінку правомірності оскаржуваної постанови суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За правилом, визначеним частиною 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина 1 статті 9 КУпАП).

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення (пункт 1 статті 247 КУпАП).

Подію адміністративного правопорушення утворюють обставини вчинення особою діяння (дії чи бездіяльності), що відбувається у певному часі, місці та певним способом, а склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона, і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Положеннями частини статті 175 КпАП України встановлена адміністративна відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, за що передбачено штраф на посадових осіб у розмірі від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Диспозиція цієї норми є банкетною та відсилає до положень Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Згідно з частиною 2 статті 6 цього Закону платник єдиного внеску зобов`язаний:

- своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок до податкового органу за основним місцем обліку платника єдиного внеску;

- вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством;

- допускати посадових осіб податкового органу до проведення перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, а до проведення перевірки щодо достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, та для призначення пенсій - посадових осіб органів Пенсійного фонду за наявності направлення та/або наказу про перевірку та посвідчення осіб, надавати їм передбачені законодавством документи та пояснення з питань, що виникають у процесі перевірки;

- подавати звітність, у тому числі про основне місце роботи працівника, про нарахування єдиного внеску в розмірах, визначених відповідно до цього Закону, у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку) до податкового органу за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки та порядку, встановлені Податковим кодексом України. Форма, за якою подається звітність про нарахування єдиного внеску у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку), встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом та Фондом загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття;

- надавати безоплатно застрахованій особі та на вимогу членів сім`ї померлої застрахованої особи відомості про заробітну плату (дохід), суму сплаченого єдиного внеску та інші відомості про застраховану особу, що подаються до податкового органу;

- пред`являти на вимогу застрахованої особи, на користь якої він сплачує єдиний внесок, повідомлення про взяття на облік як платника єдиного внеску та надавати інформацію про сплату єдиного внеску, в тому числі у письмовій формі;

- перевіряти під час прийняття на роботу наявність у фізичної особи посвідчення застрахованої особи;

- повідомляти у складі звітності про прийняття на роботу фізичної особи, відомості про яку відсутні в Державному реєстрі або яка не пред`явила на вимогу платника єдиного внеску посвідчення застрахованої особи, та подавати необхідні відомості і документи для взяття на облік зазначеної особи;

- отримувати в територіальному органі Пенсійного фонду посвідчення застрахованої особи в порядку, встановленому Пенсійним фондом, та видавати їх застрахованим особам;

- повідомляти у складі звітності про зміну відомостей, що вносяться до Державного реєстру , про застраховану особу, на користь якої він сплачує єдиний внесок, у десятиденний строк після надходження таких відомостей;

- у випадках, передбачених цим Законом і нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, стати на облік в податковому органі як платник єдиного внеску;

- та виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 7 цього Закону єдиний внесок нараховується:

1) для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці", та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

для платників, зазначених в абзаці сьомому пункту 1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму грошового забезпечення кожної застрахованої особи, оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності, що здійснюється за рахунок коштів роботодавця, та допомоги по тимчасовій непрацездатності, допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами; допомоги, надбавки або компенсації відповідно до законодавства.

Нарахування та сплата єдиного внеску за платників, зазначених у абзаці сьомому пункту 1 частини першої статті 4 цього Закону, здійснюється за рахунок коштів державного бюджету в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, але не менше мінімального страхового внеску за кожну особу.

2) для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за місяць, у якому отримано дохід (прибуток).

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному періоді або окремому місяці звітного періоду, такий платник має право самостійно визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску;

3) для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску;

4) для платників, зазначених у абзаці сьомому пункту 1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму допомоги по тимчасовій непрацездатності, допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами;

5) для платників, зазначених у пункті 16 частини першої статті 4 цього Закону, - на суми, що визначаються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нарахування та сплата єдиного внеску за непрацюючого іншого з подружжя працівника дипломатичної служби, який перебуває за кордоном за місцем довготермінового відрядження такого працівника, з дня направлення по день перетину кордону України у зв`язку з остаточним поверненням в Україну здійснюються за рахунок коштів державного бюджету в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, але не менше мінімального страхового внеску за кожну особу.

За приписами частини 2 статті 9 цього Закону обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до статті 223 КпАП України розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов`язані, зокрема, з порушенням встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, віднесено до компетенції Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, діяти від імені якого мають право Головний державний інспектор України з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки і його заступники, головні державні інспектори з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення та їх заступники, старші державні інспектори України з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, державні інспектори з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Зважаючи на викладене, головний бухгалтер ІП «Ретал Україна» ОСОБА_1 є особою, уповноваженою на розгляд вказаної справи.

Згідно з положень статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувану постанову складено за результатами позапланової виїзної перевірки іноземного підприємства «Ретал Україна» (далі також - ІТ «Ретал Україна», підприємство), оформленими актом № 683/Ж5/31-00-07-01-01-20/30729718 від 18.04.2023.

На підставі цього акту Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з ВПП було, зокрема, сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та винесено рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, з якими ІТ «Ретал Україна» не погодилось та оскаржило їх до Державної податкової служби України у порядку, передбаченому статтею 56 Податкового кодексу України.

За наслідками розгляду цієї скарги 04.08.2023 Державна податкова служба України прийняла рішення про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визнавши їх відкликами з дня прийняття даного рішення.

Встановлена Державною податковою службою України відсутність порушення ІТ «Ретал Україна» порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування свідчить про відсутність події адміністративного правопорушення із наслідками у виді адміністративної відповідальності відповідальної особи.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-9, 77, 20, 73-78, 90, 121, 241, 242, 243, 244, 246, 255, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 278/31-00-07-01-03-31 від 19 червня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його оголошення.

Суддя: