Справа № 160/16504/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до відповідача 1 - Східного офісу Держаудитслужби, відповідача 2- Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту, та інформації Східного офісу Держаудитслужби - Колесник Ю.А. про визнання протиправними дій, -
11 липня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - 1: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, третя особа- 2: Приватне підприємство «Днепрогорстрой», в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:
- визнати протиправними дії головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту, та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Юлії, що вийшла за межі свої повноважень та своїм рішенням незаконно визнала нецільове використання грошових коштів в закупівлі UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а наслідком чого було завдано шкоду Позивачу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань на 2023р.;
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що у період з 31.03.2023 по 15.05.2023 Головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту, та інформації Східного офісу Держаудитслужбн Колесник Юлією проведено перевірку закупівель за процедурами ID: UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а в Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради, за результатами якої складено акт від 12.06.2023 № 040403-23/6. В акті перевірки були зазначені зауваження, що полягають у наступному: зауваження аудитора до договорів про закупівлю; зауваження, які стосуються кваліфікаційних вимог у тендерній документації; про правовий статус директора ПП «ДНЕПРОГОРСТРОЙ»; про визначення потреби предмета закупівлі; про правильнісгь визначення предмету закупівлі; про порушення в розподілі видатків та невідповідності обсягів бюджетних призначень; кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5 749 001,97 грн. Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які не є спорудами цивільного захисту (найпростішими укриттями), тобто на цілі,що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (із змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми, що є порушенням абз. 2, 3 ст. 1 і 9 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням. На підставі вказаного акту перевірки 12.06.2023 № 040403-23/6 Східним офісом Держаудитслужби видано розпорядження № 2 про зупинення операцій з бюджетними коштами від 23.06.2023 р., довідка про порушення бюджетного законодавства від 23 червня 2023 р.; вимога про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-15/4142-2023 від 23.06.2023 р. В результаті виконання Розпорядження №2 про зупинення операцій з бюджетними коштами від 23.06.2023 р. позивачу було зупинено операції з бюджетними коштами на рахунку № НОМЕР_1 за КПКВК 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти» на строк до 07 липня включно. Відповідно до Вимоги про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-15/4142-2023 від 23.06.2023 р. Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету було направлено Довідку та Акт перевірки для вжиття заходів щодо зменшення бюджетних асигнувань. На виконання акту від 12.06.2023 №040403-23/6, вимоги про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-15/4142-2023 від 23.06.2023 р. та довідки про порушення бюджетного законодавства Східного офісу України від 23.06.2023 (лист від 23.06.2023 N040403-15/4142-2023 «Про зменшення бюджетних асигнувань»), керуючись статтею 117 Бюджетного кодексу України, головному розпоряднику коштів бюджету Дніпровської міської територіальної громади. Департаментом економіки, фінансів та міського бюджету було винесено службове розпорядження №2 від 29.06.2023р. було вказано про застосування зменшення Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради бюджетних асигнувань на 2023 рік по КПКВ 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти» КПКВ 2240 «Оплата послуг (крім комунальних)» на суму 5 749 001,97 грн. Позивач вважає оскаржувані розпорядження і попередження протиправними, оскільки ним не було допущено порушень, зазначених в акті перевірки. Так, станом на момент проведення закупівель жодним нормативним актом не встановлювалась вимога щодо заборони використання ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», який, в свою чергу, має вищу юридичну силу, ніж постанова Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 р., у зв`язку з чим, замовником були застосовані саме істотні умови договору про закупівлю, що визначені ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Також для проведення робіт з поточного ремонту працівники підрядної організації повинні мати можливість потрапити до укриття через приміщення учбового закладу, тобто, протягом дня робітники постійно будуть перетинатися і контактувати з працівниками навчального закладу, що може призвести до зараження працівників закладу, тому позивач вважав за потрібне зазначити інформацію щодо обов`язкової наявності у працівників робітничих спеціальностей підрядної організації медичної книжки та медичної довідки за формами, встановленими нормами чинного законодавства України, бо Замовник зобов`язаний убезпечити працівників учбового закладу від ризику зараження хворобами, що можуть передаватись повітряно- крапельним шляхом. Крім того, документами ПП «ДНЕПРОГОРСТРОЙ» та відомостями у ЄДР підтверджується, то керівник (директор) Цюцюра Олександр Михайлович є посадовою особою підприємства та уповноважений на підписання всіх тендерних документів та договорів про закупівлю за процедурами ID: UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а. Також наказом № 56 тн від 20.07.2022 «Про визначення переліку та обсягів закупівель послуг, що необхідно здійснити для забезпечення підпорядкованих закладів освіти» складено у відповідності до пп.2 п.1 Постанови КМУ 169 від 28.02.2022, оскільки в ньому визначено переліки та обсяги необхідних закупівель. Крім того, замовником визначено предмет закупівлі відповідно до вимог Порядку визначення предмета закупівель, затвердженого наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 708 та з дотриманням вимог Закону України «Про публічні закупівлі». Так, будівлі за адресами м.Дніпро, вул Кавєріна 5 та м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 42 обліковуються на балансі замовника відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», Положення (стандаргу) бухгалтерського обліку 7 «Основні засоби» (далі П(С)БО 7) та наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2003 №561 «Про затвердження Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів», дані будівлі включають в себе підвальні приміщення, які є одночасно і підвалами і найпростішими укриттями, що відповідає ПКМУ 169, та Кодексу цивільного захисту, інакше, норма ч.2 ст. 32 Кодексу цивільного захисту щодо споруд подвійного значення. В жодному акті огляду, який надавався до перевірки, органами ДСНС не зазначено, що підвальне приміщення не рекомендоване до використання як найпростіше укриття. Підсумовуючи викладене, кошти з міського бюджету позивачем виділені саме на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5 749 001,97 гри., а саме на поточний ремонт підвальних приміщень, які, на момент проведення поточних ремонтів, мали статус споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що відповідають бюджетним призначенням та напрямам використання бюджетних коштів, визначених в паспорті бюджетної програми, що не може бути порушенням абз. 2,3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України вважаються бюджетним правопорушенням». Також, за твердженням позивача, початком ініціювання застосування заходів впливу за результатами перевірки є вимога, оформлена листом ДАСУ від 040403-15/4142-2023 від 23.06.2023 р. до відповідною органу для прийняття рішення про зменшення асигнувань для вжиття заходів шляхом внесення змін до розпису бюджету і вже разом із цією вимогою направлена довідка про порушення бюджетного законодавства, яка встановлює сам факт вчинення бюджетного правопорушення, однак зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) та у разі необхідності з подальшим внесенням змін до Закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, проте позивачем не було порушено бюджетне законодавство, а саме вказаний Відповідачем в Акті перевірки та в Довідці про порушення бюджетного законодавства від 23 червня 2023 р. абз. 2,3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 166 БК України вказаний як бюджетне правопорушення. Тому, позивач зазначає, шо вказана вимога є незаконною та порушує його права, оскільки вона видана на підставі незаконного та протиправного Акту перевірки закупівлі, а також встановлює відповідальність за бюджетне правопорушення, яке не було вчинене позивачем з підстав, наведених останнім проти Акту перевірки, з урахуванням викладеного позивач звернувся за захистом своїх прав.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви, в якій визначитись із суб`єктним складом учасників справи, а також привести прохальну частину позову у відповідність до норм ч. 5 ст. 160 КАС України та докази направлення вказаної заяви сторонам по справі у відповідності до положень ч. 9 ст.44 КАС України; обґрунтоване клопотання про залучення третіх осіб у справі.
На виконання вимог ухвали суду від 31.07.2023 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Сушко К.А. 09.08.2023 року надійшла уточнена позовна заява, із визначеним суб`єктним складом учасників справи та приведенням прохальної частини позову у відповідність до норм ч. 5 ст. 160 КАС України.
27.09.2023 року до суду через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив Східного офісу Держаудитслужби на позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку № 631, наказу про призначення перевірки закупівлі від 21.04.2023 № 94, та на підставі направлення від 21.04.2023 № 238, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В.В., головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю.А. проведено перевірку закупівель процедур за UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а, здійснену Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради. Перевірку закупівель проведено у відповідності до питань програми та робочого плану з 24.04.2023 по 05.06.2023, з перервами з 01.05.2023 по 15.05.2023. Перевіркою закупівель охоплено 2 процедури за ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи: ID UA-2022-07-15-006135-а очікуваною вартістю 2434520,00 гривень. Укладено договір з переможцем на суму 2434344,64 грн, фактично виконано робіт па суму 2338728,81 грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240); ID UA 2022-08-01-008141-а очікувана вартість 3772000,00 гривень. Укладено договір з переможцем на суму 3769977,31 грн фактично виконано робіт на суму 3410273,16 грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240). Відповідно до п. 26 Постанови № 631 результати перевірки закупівель було викладено в акті перевірки закупівлі за процедурами ID UA-2022-07-15-006135-а, ID UA 2022-08-01-008141-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 040403-23/6. Також, враховуючи терміни зазначені в п. 42 Порядку № 550, підписані заперечення повинні бути надані 22.06.2023 року, проте протягом зазначеного н. 42 Порядку № 550 строку заперечення щодо акта перевірки від Позивача до Східного офісу Держаудитслужби не надійшли. Враховуючи вище зазначене, на виконання п. 42 Порядку № 550 враховуючи факт відсутності Заперечень від Позивача, Східним офісом Держаудитслужби були вжиті заходи реалізації результатів ревізії, такі як: надіслано Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення до Дніпропетровської обласної прокуратури (лист № 040403-17/4155-2023 від 26.06.2023); проінформовано голову Дніпровської міської ради про результати перевірки закупівель, здійсненої Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради (лист № 040403-13/4156-2023 від 26.06.2023). Також 27.06.2023 року на адресу Східного офісу Держаудитслужби 27.06.2023 від Дніпровської міської ради (вх. № 15-5921-231 від 27.06.2023) надійшов пакет документів, зокрема, Заперечення до Акту перевірки закупівлі за процедурами ID UA-2022-07-15-006135-а, ID UA 2022-08-01-008141-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12 06.2023 № 040403-23/6. Листом Східного офісу від 29.06.2023 № 040403-15/4246-2023 «Про надання інформації» було проінформовано Позивача про правові наслідки не виконання ним законодавства, а саме: «...Внаслідок несвоєчасного надання підписаних заперечень, Офісом з 23.06.2023 року розпочато вжиття заходів для реалізації результатів перевірки закупівель.
На підставі вище викладеного, подані Вами заперечення листом від 22.06.2023 № 5/8-162 (вх. від 27.06.2023 № 040419-15/5921-2023) до акту перевірки закупівель від 12.06.2023 №040403-23/6, розгляду не підлягають відповідно до п. 42 Порядку № 550.» Посилання Позивача у позовній заяві на відправку поштою Заперечень на Акт перевірки в останній день надання таких заперечень, не заслуговують на увагу, так як п.42 Порядку №550 чітко передбачає саме отримання таких заперечень протягом 5 денного (робочих днів) терміну, а не направлення таких Заперечень поштовим відправленням. Крім того, відповідачем зауважено, що перевіркою встановлено, що кошти з міького бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5 749 001,97 грн, Позивачем витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які на момент проведення поточних ремонтів, не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, шо не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми. Кошти витрачені на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням про місцевий бюджет та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів, відповідно до ст. 119 Бюджетного Кодексу України, визначаються як нецільове використанням бюджетних коштів, що відповідно до п. 24 ст.116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням. Тож, на виконання п. 4 Порядку № 255, Офісом до департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, разом із супровідним листом від 23.06.2023 № 040403-15/4142-2023 «Про зменшення бюджетних асигнувань» було передано копію акта перевірки закупівель від 12.06.2023 № 040403-23/6 на 52 аркушах та довідку про порушення бюджетного законодавства від 23.06.2023 року на 1 аркуші. На підставі вищевикладеного вбачається, що Офісом не надавалися Вимоги про зменшення бюджетних асигнувань від 23.06.2023 №040403- 15/4142-2023, так як законодавством не передбачено під час зменшення асигнувань, надання будь-яких вимог. Взагалі, на переконання відповідача, позивач намагається скасувати лист Східного офісу Держаудитслужби від 23.06.2023 №040403-15/4142-2023.
27.09.2023 року через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній виклав позицію аналогічну заявленій ним у власній уточненій позовній заяві.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку № 631, наказу про призначення перевірки закупівлі від 21.04.2023 № 94, та на підставі направлення від 21.04.2023 № 238, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В.В., головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю.А. проведено перевірку закупівель процедур за UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а, здійснену Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради. Перевірку закупівель проведено у відповідності до питань програми та робочого плану з 24.04.2023 по 05.06.2023, з перервами з 01.05.2023 по 15.05.2023.
За результатами перевірки Східним офісом Держаудитслужби складено акт перевірки закупівлі за процедурами за UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 040403-23/6.
Так, вищезазначеним Актом від 12.06.2023 № 040403-23/6 було встановлено:
- під час розгляду 3 питання програми «Стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання договорів, укладених за результатами процедур закупівель, зазначених у пункті 2 програми.» перевіркою встановлено, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5749001,97 грн, Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які на момент проведення поточних ремонтів, не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами), та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми, що є порушенням абз. 2, 3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням;
- перевіркою встановлено, що кошти виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5749001,97 грн, Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які на момент проведення поточних ремонтів не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми (ТПКВК 0611021, 2022 р., ЗФ, КЕКВ 2240 (Оплата послуг (крім і комунальних)) на загальну суму 5749001,97 грн, що є порушенням абз. 2, 3 ст.119 Бюджетного кодексу України, ч. 1, 5 ст. 9 Закону України від 16.07.99 № 996 «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
В подальшому, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директору Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради було листом «Про зменшення бюджетних асигнувань» №040403-15/4142-2023 від 23.06.2023, для вжиття заходів було надіслано засвідчену копію акту перевірки закупівлі за процедурами за UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 040403-23/6 та довідку про порушення бюджетного законодавства від 23.06.2023 року.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно із положеннями частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 2939-XII).
Здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю) (частина перша статті 1 Закону № 2939-XII).
Згідно з приписами частини другої статті 1 Закону № 2939-XII орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. (частина перша статті 2 Закону № 2939-XII).
Відповідно до частин другої та третьої статті 2 Закону № 2939-XII Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.
На підконтрольних установах, щодо яких за відповідний період їх фінансово-господарської діяльності відповідно до цього Закону проведено державний фінансовий аудит, інспектування за ініціативою органу державного фінансового контролю не проводиться.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 затверджено Положення про Державну аудиторську службу (далі - Положення).
Відповідно до пункту 1 Положення, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 3 пункту 4 Положення визначено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (підпункт 9 пункту 4 Положення № 43).
Пунктом 6 цього Положення передбачено, що Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (підпункт 16); у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку (підпункт 23).
Зазначені норми узгоджуються з положеннями статті 10 Закону № 2939-ХІІ, якою визначено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства (пункт 7); звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пункт 10), а також при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку (пункт 13).
Згідно з частиною другою статті 15 Закону № 2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Відповідно до пункту 27 Порядку № 631 складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 р. № 550 (далі - Порядок № 550), з урахуванням норм, установлених цим Порядком.
Відповідно до п.2 цього Порядку, інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.
Водночас, відповідно до вимог пп. 16 п. 6 цього ж Положення Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Наведені вище норми кореспондуються з приписами п. 7 ст. 10 Закону № 2939-XII.
Також, суд зазначає, що за змістом норм Закону № 2939-XII, Положення № 43 «законна вимога» контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.
Закон визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, проте саме Бюджетний кодекс України регламентує, зокрема, питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а відтак є спеціальним нормативним актом щодо регулювання правовідносин в частині способів і форм притягнення осіб до відповідальності за порушення бюджетного законодавства.
Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу (стаття 1 Бюджетного кодексу України).
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 113 Бюджетного кодексу України до повноважень органів державного фінансового контролю з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить здійснення контролю, зокрема, за цільовим та ефективним використанням коштів державного бюджету та місцевих бюджетів (включаючи проведення державного фінансового аудита).
Відповідно до підпункту 24 пункту 1 статті 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, зокрема, нецільове використання бюджетних коштів.
Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу, зокрема, як:
1) попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів;
2) зупинення операцій з бюджетними коштами - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктами 1-3, 10, 11, 14-29, 32-36, 38 і 40 частини першої статті 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому статтею 120 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 статті 119 Бюджетного кодексу України нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають:
- бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет);
- напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів (включаючи порядок та умови надання субвенцій);
- бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).
Так, у вимозі органом фінансового контролю повинно бути вказано на факт використання бюджетних коштів в указаній сумі всупереч напрямам використання бюджетних коштів, зазначено їх розмір та зобов`язано вчинити дії, спрямовані на усунення відповідного порушення згідно з вимогами законодавства.
Порушення бюджетного законодавства може мати наслідком застосування заходів впливу, передбачених статтею 117 Бюджетного кодексу України.
Рішення про застосування заходів впливу може бути предметом судового контролю відповідно до статті 124 Бюджетного кодексу України, в ході якого судом може бути перевірено правильність визначеного розміру бюджетного порушення.

Наведені норми закріплюють право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Також кошти, які використані всупереч напрямам використання бюджетних коштів, у випадку відсутності факту їх добровільного відшкодування можуть бути стягнуті примусово в судовому порядку з особи, яка їх заподіяла, а правильність обчислення їх розміру має перевірятись судом, який розглядає позов про їх стягнення.

Як було встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, на підставі акту від 12.06.2023 № 040403-23/6, начальником Східного офісу Держаудитслужби видано розпорядження про зупинення операцій з бюджетними коштами від 23.06.2023 № 2, в якому зазначено, що у 2022 році Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради (), який має юридичну адресу: 49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75, кошти з міського бюджету, що виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які розташовані за адресами: м. Дніпро, вул. Каверіна, буд. 5 та м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 42, які на момент проведення проведення поточних ремонтів не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми у сумі 5749001,97 грн. що є порушенням абз. 2, 3 ст.119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 зазначеного кодексу є бюджетним правопорушенням. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 117 Бюджетного кодексу України Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав зупинити операції з бюджетними коштами на рахунку (рахунках) № НОМЕР_1 за КВКП 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти» на строк до 07.07.2023 включно.

В подальшому, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директору Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради було направлено лист «Про зменшення бюджетних асигнувань» №040403-15/4142-2023 від 23.06.2023.

Так, аналізуючи лист «Про зменшення бюджетних асигнувань» №040403-15/4142-2023 від 23.06.2023, судом встановлено, що фактично відповідачем було повідомлено про встановлення перевіркою фактів того, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 5749001,97 грн., Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які на момент проведення проведення поточних ремонтів, не були визначені як споруди цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми, що є порушенням абз. 2, 3 ст.119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 зазначеного Кодексу є бюджетним правопорушенням. Крім того, для вжиття заходів було надіслано засвідчену копію акту перевірки закупівлі за процедурами за UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 040403-23/6 та довідку про порушення бюджетного законодавства від 23.06.2023 року.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України зменшення бюджетних асигнувань - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктом 24 (стосовно розпорядників бюджетних коштів), пунктом 29 та пунктом 38 частини першої статті 116 цього Кодексу. Зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) та у разі необхідності з подальшим внесенням змін до Закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 29, 38 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України, порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме, здійснення видатків бюджету чи надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням всупереч цьому Кодексу чи Закону про Державний бюджет України, здійснення видатків на утримання бюджетної установи одночасно з різних бюджетів всупереч цьому Кодексу чи Закону про Державний бюджет України.

Порядком зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2011 року № 255 (далі- Порядок) визначено механізм зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів у разі вчинення ними порушень бюджетного законодавства, визначених пунктами 24, 29 і 38 статті 116 Бюджетного кодексу України.

Відповідно до пункту 2 Порядку підставою для зменшення бюджетних асигнувань є протокол про порушення бюджетного законодавства або акт ревізії, в якому зафіксовано факт вчинення розпорядником бюджетних коштів у поточному чи минулих роках одного з порушень бюджетного законодавства. Такий протокол або акт складається органом, уповноваженим здійснювати контроль за дотриманням бюджетного законодавства (далі - контролюючий орган).

Згідно із пунктом 3 Порядку рішення про зменшення бюджетних асигнувань головному розпоряднику коштів державного бюджету приймає Міністр фінансів, головному розпоряднику коштів місцевого бюджету - керівник місцевого фінансового органу, розпоряднику бюджетних коштів нижчого рівня - головний розпорядник коштів відповідного бюджету.

Пунктом 6 Порядку встановлено, що виконання рішення про зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) в частині фактичного зменшення обсягу бюджетних асигнувань на суму вчиненого порушення бюджетного законодавства.

Таким чином, законодавством визначений порядок зменшення бюджетних асигнувань і направлення інформаційного листа для вжиття заходів цим порядком не передбачено.

Оскаржувана вимога Східного офісу Держаудитслужби, оформлена листом «Про зменшення бюджетних асигнувань» №040403-15/4142-2023 від 23.06.2023 хоча і є заходом впливу, проте у цьому випадку носить інформаційний характер та жодним чином не встановлює будь-які алгоритми подальшої поведінки позивача. Даний документ здійснює лише інформативну функцію по відношенню до суб`єкта яких зазнав перевірки в з боку повноважного контролюючого органу, щодо виявлених порушень.

Позивач обґрунтовуючи позовні вимоги не вказує, яким чином попередження впливає на його права, обов`язки або законні інтереси.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.02.2020 у справі № 826/7733/16, від 25.06.2020 № 826/13465/16.

Крім того, станом на час звернення до суду з даним адміністративним позовом зупинення операцій з бюджетними коштами, застосоване на підставі розпорядження про зупинення операцій з бюджетними коштами від 23.06.2023 № 2 було припинено, тобто наразі немає будь-яких обмежень у розпорядженні бюджетними коштами на рахунку (рахунках) № НОМЕР_1 за КВКП 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти».

Таким чином, суд вважає, що позов в цій частині є необґрунтованим, а тому в задоволенні цієї вимоги слід відмовити.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дії головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту, та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Юлії, що вийшла за межі свої повноважень та своїм рішенням незаконно визнала нецільове використання грошових коштів в закупівлі UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а наслідком чого було завдано шкоду позивачу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань на 2023р., то суд їх вважає такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

За змістом п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно- владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Водночас, за приписами п. 7 ч. 1ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зпу справі № 3/35-313 вказано, що «... за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію».

У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи «правового акта індивідуальної дії» правова позиція Конституційного Суду України грунтується на тому, що «правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)» стосуються окремих осіб, «розраховані на персональне (індивідуальне) застосування» і після реалізації вичерпують свою дію.

За змістом частини першої статті 13 Закону №2939-ХИ дії або бездіяльність посадових осіб органу державного фінансового контролю можуть бути оскаржені в судовому або адміністративному порядку.

Диспозиція цієї статті передбачає оскарження дій службової особи, які пов`язані з порушенням порядку проведення перевірки (ревізії), наприклад із порушенням трудового розпорядку такою особою під час проведення ревізії; дій, які полягають у перевищенні повноважень службовою особою щодо обмеження прав у можливості ознайомлення з результатами контрольного заходу, (ревізії); дій щодо проведення ревізії без установлених законом підстав та/або з порушенням чинного законодавства тощо.

Дії службової особи щодо включення до акта певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді, оскільки відповідно до пункту 3 Порядку проведення інспектування державною контрольно-ревізійною службою, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року №550 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин), заперечення, зауваження до акта ревізії (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта.

Отже, предметом оскарження відповідно до статті 13 Закону №2939-ХІІ є дії чи бездіяльність службових осіб, якщо вони обмежують чи порушують права, свободи чи законні інтереси особи.

Таким чином, акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому його висновки не можуть бути предметом спору.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій посадових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Аналогічна правова позиція вже висловлювалась Верховним Судом України у постанові від 10 вересня 2013 року у справі №21-237а13, а також Верховним Судом у постанові від 10 травня 2018 року у справі №811/119/13-а.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позов необґрунтований та задоволенню не підлягає.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із того, що позивачу було відмовлено у задоволені позовних вимог, а отже відповідно до ст.139 КАС України сума сплаченого судового збору останньому не повертається.

Керуючись ст. ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75, ) до відповідача 1 - Східного офісу Держаудитслужби (49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корпус 2, ), відповідача 2- Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту, та інформації Східного офісу Держаудитслужби - Колесник Ю.А. про визнання протиправними дій відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева