Справа № 280/8854/23
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

30 жовтня 2023 року Справа № 280/8854/23 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Семененко М.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області протиправною через грубе порушення Конституції України та законів України, під час перерахунку ОСОБА_1 довічної пенсії;

- зобов`язати провести перерахунок та виплату призначеної мені пенсії (із врахуванням раніше виплачених сум) з 01.11.2019 року відповідно до довідки наданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Запорізькій області» № 33/28-2699 від 01 грудня 2021 року про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 листопада 2019 року у відповідності до положень Постанов Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», № 704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України, з пропуском встановленого строку звернення до адміністративного суду, з огляду на таке.

За змістом п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (абз.4 ч.8 ст.18 КАС України).

Позов подано у письмовій формі, отже позивач зобов`язаний у позовній заяві зазначити відомості про наявність або відсутність у позивача електронного кабінету, однак такі відомості відсутні.

Крім того, відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається, крім іншого, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач просить зобов`язати провести перерахунок та виплату призначеної мені пенсії (із врахуванням раніше виплачених сум) з 01.11.2019 року відповідно до довідки наданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Запорізькій області» № 33/28-2699 від 01 грудня 2021 року про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 листопада 2019 року у відповідності до положень Постанов Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», № 704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», водночас не визначає особу, до якої звернуто такі позовні вимоги.

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, зазначивши у позові відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також особу, до якої звернуто позовні вимоги зобов`язального характеру.

Крім того, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

При цьому, обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Позивач заявляє про порушення свого права відповідачем та просить суд зобов`язати відповідача перерахувати та сплатити позивачу пенсію на підставі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.11.2019, при цьому позивач дізнався про порушення своїх прав, про що зазначив а позовній заяві 05.02.2022, однак позов подано до суду лише 20.10.2023, засобами поштового зв`язку.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а сформулювала правовий висновок, згідно з яким норми статті 87 Закону України Про пенсійне забезпечення від 05.11.1991 №1788-XII, статті 46 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування №1058-ІV і статей 51, 55 Закону Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09.04.1992 №2262-XII (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії) підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов: 1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом; 2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

У постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

У постанові від 13.07.2023 у справі № 200/10431/21 Верховний Суд сформулював правову позицію, відповідно до якої пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання (неотримання, припинення) пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Застосовуючи наведені правові висновки Верховного Суду до обставин даної справи, слід зазначити, що позивач заявив позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача під час перерахунку пенсії позивача та про зобов`язання провести перерахунок та виплату призначеної позивачу пенсії з 01.11.2019 відповідно до довідки, наданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Запорізькій області» №33/28-2699 від 01 грудня 2021 року про розмір грошового забезпечення.

При цьому, за змістом позовної заяви позивач стверджує, що 05.02.2022 отримав від відповідача негативну відповідь, в який відповідач посилається на те, що підстави для проведення перерахунку пенсії позивача відсутні.

Таким чим, позивач дізнався про порушення свого права 05.02.2022, однак з даним позовом звернувся до суду лише 20.10.2023 засобами поштового зв`язку, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

При цьому, додані до позову матеріали не містять відомостей про вчиння позивачем будь-яких активних дій, спрямованих на захист права, яке позивач вважає порушеним, протягом періоду часу з 05.02.2022 до дати звернення до суду з даним позовом.

Разом з тим необхідно звернути увагу, що, враховуючи триваючий характер спірних правовідносин щодо отримання позивачем пенсійних виплат у розмірі, який він вважає неналежним, в даному випадку відсутнє порушення строку звернення до адміністративного суду за період з 20.04.2023 (шість місяців від дати звернення до суду з даним позовом 20.10.2023.)

Частиною 6 ст.161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску за період з 01.11.2019 по 19.04.2023.

Керуючись ст.ст.161, 169, 171, 241, 243, 248, КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду:

- позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, у якій необхідно зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також особу, до якої звернуто позовні вимоги зобов`язального характеру;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску в частині позовних вимог про зобов`язання провести перерахунок та виплату призначеної позивачу пенсії за період з 01.11.2019 по 19.04.2023.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунені у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Семененко