Справа № 120/11503/23
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

19 жовтня 2023 р. Справа № 120/11503/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючої судді Бошкової Ю.М.,

за участі секретаря судового засідання: Борицької Р.Р.,

представника позивача: Рябоконя Р.П.,

представника відповідача: Костенко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Національної поліції у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі ГУНП у Вінницькій області, відповідач).

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 888 від 21.06.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області» в частині застосування до поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 97 о/с від 17.07.2023 «щодо особового складу» в частині звільнення сержанта поліції ОСОБА_1 з посади поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області;

- стягнути з Головного управління національної поліції у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 17.07.2023 по дату винесення судом рішення у справі, з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що Наказом ГУНП у Вінницькій області № 237 о/с від 31.12.2020 його призначено на посаду поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області. Доповідною запискою Начальника УГІ ГУНП у Вінницькій області від 17.06.2023 надійшла інформація про те, що позивач керував транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння. В результаті проведення двох оглядів на місці зупинки ТЗ та в медичному закладі було констатовано стан алкогольного сп`яніння 0,65 та 0,4 ‰ алкоголю, у зв`язку з чим складено адміністративний протокол серії ДПР18 № 222232 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

За даним фактом Наказом ГУНП у Вінницькій області № 895 від 17.06.2023 призначено службове розслідування за результатами проведення якого складено висновок від 21.06.2023, у п. 2 резолютивної частини якого зазначено: «Відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, вважати такими, що підтвердилися».

У подальшому відповідачем винесено Наказ № 888 від 21.06.2023, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та Наказ начальника № 97 о/с від 17.07.2023, яким позивача звільнено з посади поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Вищезазначені накази ОСОБА_1 вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню з огляду на наступне.

В першу чергу, сторона позивача зазначає, що з аналізу норми ст. 11 Дисциплінарного статуту слідує, що працівник поліції може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності виключно після прийняття рішення компетентним органом за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлення його вини та призначення відповідного адміністративного стягнення згідно Кодексу України про адміністративні правопорушення. Тобто, формулювання норми «яких в установленому законом порядку притягнуто до адміністративної відповідальності» свідчить про те, що законом заборонено притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності раніше, ніж стосовно останнього, у встановленому законом порядку, буде ухвалено судове рішення, яке набуде законної сили.

Позивач зазначає, що службове розслідування проводилося без врахування можливості отримання рішення суду, за результатами розгляду складених щодо нього адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП. У свою чергу, постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 13.07.2023 у справі № 134/1133/23 провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрито, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, позивач вважає, що висновки відповідача про вчинення ним проступку, у вигляді вчинення адміністративного правопорушення, були передчасними.

Окрім того, позивач вказує на порушення процедури проведення службового розслідування. Адже включенню працівника відділу внутрішньої безпеки (який є окремим структурним підрозділом Департаменту внутрішньої безпеки НП України) до складу дисциплінарної комісії передує лист від його керівництва до керівництва ГУНП у Вінницькій області про таке включення. Однак, всупереч п. 3 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції, керівник ГУНП у Вінницькій області включив працівника внутрішньої безпеки ОСОБА_2 до складу дисциплінарної комісії за відсутності такого листа, тобто - самостійно, що виходить за межі процедури, оскільки такий лист станом на 17.06.2023 до керівника ГУНП у Вінницькій області не надійшов, адже такий лист зареєстрований відділом документального забезпечення лише 22.06.2023 за номером вхідної кореспонденції - № 3031/101/11/2023.

Також ОСОБА_1 зазначає, що оскаржуваний Наказ № 888 від 21.06.2023 не розкриває змісту дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, у наказі лише зазначено, що факт грубого порушення службової дисципліни знайшов своє беззаперечне підтвердження. Також вказано про прояв нещирості та небажання сприяти дисциплінарній комісії у проведенні об`єктивного службового розслідування.

Щодо висновків відповідача про те, що позивач керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_1 вказує, що такі висновки є помилковими, адже транспортним засобом Mitsubishi Lancer д.н.з. НОМЕР_1 17.06.2023 в смт. Крижопіль Тульчинського району Вінницької області керував ОСОБА_3 . У свою чергу, жодних доказів з приводу того, що саме позивач перебував за кермом транспортного засобу під час його руху матеріали службового розслідування не містять.

Щодо перебування в громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, позивач зазначив, що подібне явище не карається законом, а тому не може бути предметом дисциплінарного проступку, при цьому, його поведінка не виходила за межі норм моралі, етики працівника поліції та жодним чином не дискредитувала звання поліцейського.

Також позивач звертає увагу, що Законом України «Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" № 2123-ІХ від 15.03.2022 Дисциплінарний статут Національної поліції України доповнено Розділом V, який регламентує особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Зокрема, ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Відтак, позивач вважає, що оскільки, у нього були відсутні будь-які дисциплінарні стягнення, відповідач, встановивши наявність дисциплінарного проступку, повинен був обрати найменш суворий вид дисциплінарного стягнення зауваження, що відповідало б приписам ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту.

Однак, ГУНП у Вінницькій області обрано найбільш суворий вид дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, що свідчить про протиправність оскаржуваних наказів.

Ухвалою суду від 02.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 11.09.2023.

18.08.2023 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому ГУНП у Вінницькій області заперечує щодо задоволення адміністративного позову. Зокрема вказано, що у ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією вивчено копію протоколу про адміністративне правопорушення, відеозаписи з портативних відеозаписів поліцейських УПД ГУНП у Вінницькій області, а також інші матеріали і відомості з питань, що стосуються службового розслідування та можуть свідчити про дисциплінарний проступок поліцейських. Опитано поліцейських УПД ГУНП у Вінницькій області, які здійснювали документування порушення у сфері безпеки дорожнього руху, допущене сержантом поліції В. Деревянчуком. Відібрані письмові пояснення від сержанта поліції В. Деревянчука, його прямого керівника, а також від інших поліцейських та осіб, яким відома інформація, необхідна для встановлення фактичних обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Зокрема, під час службового розслідування встановлено, що близько 23:55 год. по вул. Чоботарська в смт. Крижопіль Тульчинського району Вінницької області було зупинено транспортний засіб під керуванням поліцейського з логістики відділення поліції №1 Тульчинського РВП сержанта поліції ОСОБА_1 . У результаті огляду на стан алкогольного сп`яніння із використанням спеціального технічного засобу "Drager Alcotest 1610" виявлено - 0,65 проміле, під час огляду в медичному закладі відповідно до висновку від 17.06.2023 ступінь алкогольного сп`яніння склала - 0,41 проміле.

Як наслідок, 17.06.2023 о 00:46 год. поліцейськими ВОДГР УПД ГУНП у Вінницькій області відповідно до вимог статті 254 КУпАП та розділу 10 Інструкції від 07.11.2015 № 1395, відносно сержанта поліції В. Деревянчука складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 222232 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП (за порушення пункту 2.9 «а» ПДР України, а саме керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння).

Оцінивши зібрані докази, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що сержант поліції ОСОБА_4 дискредитував звання поліцейського внаслідок вчинення суспільно-небезпечного правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, яке створювало потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, перебування у громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, неспроможності у повній мірі усвідомлювати та контролювати свої дії.

З огляду на вищезазначене, сторона відповідача вважає наказ № 888 від 21.06.2023 та наказ №97 о/с від 17.07.2023 правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.

При цьому, відповідач наголошує, що підставою для призначення службового розслідування став не факт оформлення відносно сержанта поліції В. Деревянчука адміністративних матеріалів чи керування ним транспортним засобом у стані сп`яніння, а вчинення ним дій, сутність яких полягає у порушенні службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості та дій, які суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такі дії указують на реальну наявність у поведінці ОСОБА_4 ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, яка спричинила шкідливі наслідки та причинного зв`язку між ними і дією порушника дисципліни.

Також у відзиві на позовну заяву, ГУНП у Вінницькій області посилається на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 06.04.2021 у справі №420/3659/19, відповідно до яких вирішення питання щодо наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського не залежить від результатів провадження у справі про адміністративне правопорушення, адже посадова особа за наслідками службового розслідування притягується до дисциплінарної відповідальності не у зв`язку з вчиненням адміністративного правопорушення, а у зв`язку із порушенням службової дисципліни і передбачених ст. 18 Закону України "про національну поліцію" зобов`язань в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, що призвело до дискредитації звання поліцейського і негативно виплинуло на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, 11.09.2023 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про виклик в якості свідка ОСОБА_3 .

Окрім того, 11.09.2023 винесено ухвалу, якою вирішено закрити підготовче провадження та призначати справу до судового розгляду по суті на 25.09.2023.

У судовому засіданні, 25.09.2023, оголошено перерву до 19.10.2023.

В ході судового засідання 19.10.2023 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав, що наведені у позовній заяві.

Натомість, представник ГУНП у Вінницькій області заперечувала проти задоволення позову, посилаючись при цьому на обставини, що наведені у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 237 о/с від 31.12.2020 ОСОБА_1 призначено на посаду поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

17.06.2023 о 00:10 до УОАЗОР ГУНП у Вінницькій області, надійшла інформація про те, що під час спільного відпрацювання поліцейськими управління головної інспекції, відділу організації діяльності груп реагування управління превентивної діяльності ГУНП у Вінницькій області (далі - ВОДГР УПД ГУНП) та Вінницького управління ДВБ НП України на території обслуговування відділення поліції №1 Тульчинського РВІ ГУНП у Вінницькій області (далі - відділення поліції № 1 Тульчинського РВІ), по вул. Чоботарська, 1, в смт. Крижопіль Тульчинського району Вінницької області за порушення Правил дорожнього руху зупинено автомобіль марки «MITSUBISHI LANCER», реєстраційний номер НОМЕР_1 (відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 від 01.02.2019 власником являється ОСОБА_5 ), під керуванням поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції Деревянчука В.М., який перебував у стані алкогольного сп`яніння.

В подальшому, поліцейськими УПП у Вінницькій області складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 222232 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, а інформацію про вказану подію внесено до Інформаційного порталу Національної поліції України.

За фактом отриманої інформації та з метою з`ясування всіх обставин, викладених у доповідній записці начальника управління головної інспекції ГУНП у Вінницькій області щодо порушень службової дисципліни, допущених окремими поліцейськими управління карного розшуку, наказом ГУНП у Вінницькій області від 17.06.2023 № 895 призначено службове розслідування, на час проведення якого ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків. Цим же наказом утворено дисциплінарну комісію для проведення службового розслідування та визначено її склад.

21.06.2023 начальником ГУНП у Вінницькій області затверджено висновок за результатами службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці управління головної інспекції ГУНП у Вінницькій області від 17.06.2023 №637/37/01-2023.

У висновку службового розслідування зазначено, що 16.06.2023 у вечірній час мобільною групою ГУНП у складі старшого оперуповноваженого Вінницького управління ДВБ НП України капітана поліції Д. Марценюка, старшого інспектора ВОДГР УПД ГУНП капітана поліції І. Говдаша та інспектора ВОДГР УПД ГУНП майора поліції Я. Мартинюка відповідно до наказу ГУНП від 16.06.2023 № 890 проводилося відпрацювання території обслуговування відділення поліції № 1 Тульчинського РВП. Цього ж дня, близько 23:55 год. по вул. Чоботарська в смт. Крижопіль Тульчинського району Вінницької області за порушення п. 9.5 Правил дорожнього руху України (подавати звукові сигнали у населених пунктах забороняється, крім випадків, коли без цього неможливо запобігти дорожньо-транспортній пригоді) на підставі пункту 1 частини 1 статті 35 Закону України «Про Національну поліцію» було зупинено автомобіль марки «MITSUBISHI LANCER», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського РВП сержанта поліції В. Деревянчука, який відповідно до свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на праві власності належить ОСОБА_5 .

Під час перевірки документів та спілкування із сержантом поліції В. Деревянчуком, який на момент зупинки знаходився за кермом згаданого транспортного засобу, поліцейськими ВОДГР УПД у Вінницькій області було встановлено, що казаний поліцейський має явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова та порушення координації рухів). З огляду на це, відповідно до вимог Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735, поліцейськими ВОДР УПД ГУНG у Вінницькій області, сержанту поліції В. Деревянчуку запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки із використанням спеціального технічного засобу "Drager Alcotest 1610". На вказану пропозицію сержант поліції ОСОБА_4 погодився та пройшов медичний огляд на місці зупинки, результат тесту склав - 0,65 проміле (тест №2290).

Після чого, відповідно до Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 №1395 поліцейськими ВОДГР УП ГУНП запропоновано сержанту поліції В. Деревянчуку пройти додатковий медичний огляд на предмет визначення ступеню алкогольного сп`яніння в закладі охорони здоров`я, а саме Крижопільській ОЛІЛ, на що він погодився. Прибувши до лікарні, черговому лікарю було надано направлення за результатами якого проведено огляд на стан алкогольного сп`яніння. Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотично чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 17.06.2023 сержант поліції ОСОБА_4 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (результат тесту - 0,41 проміле).

Як наслідок, 17.06.2023 о 00:46 год. поліцейськими ВОДГР УПД ГУНП у Вінницькій області відповідно до вимог статті 254 КУпАП та розділу 10 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, відносно сержанта поліції В. Деревянчука складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 222232 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП (за порушення пункту 2.9 «а» ПДР України, а саме керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння).

Зі змісту адміністративного протоколу вбачається, що сержант поліції В. Деревянчук відмовився надавати пояснення по суті порушення про що у графі «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» ним зроблено відповідний запис «пояснення надам в суді». Разом з тим, ОСОБА_4 поставив підписи у графах протоколу «Особа, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи» та «Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності». Після складання адміністративних матеріалів ОСОБА_1 відсторонено від керування транспортним засобом.

Також дисциплінарною комісією встановлено, що дану подію поліцейські ВОДГР УПД ГУНП у Вінницькій області безперервно фіксували на портативні відеореєстратори.

В ході перегляду наданих дисциплінарній комісії відео файлів з портативних відеореєстраторів встановлено, що на відео зафіксовані події, які мали місце у період часу з 23:56 год. 16.06.2023 з по 00:46 год. 17.06.2023, зокрема обставини зупинки поліцейськими ВОДР УПД у Вінницькій області автомобіля марки «MITSUBISHI LANCER», реєстраційний номер НОМЕР_1 , за кермом якого перебував сержант поліції В. Дервянчук відносно якого у подальшому складено адміністративний протокол за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Детальним вивченням відеозаписів (диски додані до матеріалів службового розслідування) встановлено, що 16.06.2023 о 23:56 год. поліцейським ВОДГР УПД у Вінницькій області за допомогою проблискових маячків червоного та синього кольорів зупинено автомобіль марки «MITSUBISHI LANCER», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Надалі працівники ВОДГР ГУНП та ВУ ДВБ НП України підійшли до водійських дверей, з яких вийшов сержант поліції ОСОБА_4 . Під час спілкування із ним поліцейські помітили в останнього ознаки алкогольного сп`яніння.

Надалі поліцейські ВОДР УПД ГУНП та ВУ ДВБ НПІ України відповідно до вимог законодавства роз`яснили сержанту поліції ОСОБА_4 права та обов`язки, після чого запропонували пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. У свою чергу, сержант поліції ОСОБА_4 спочатку не міг дати конкретної відповіді, проте в подальшому пройшов медичний огляд, результат тесту склав - 0,65 ‰. В подальшому працівниками ВОДГР УПД ГУНП запропоновано ОСОБА_4 пройти медичний огляд на стан сп`яніння в медичному закладі на що останній погодився. Після чого всі учасники події поїхали до Крижопільської ОЛІЛ, де ОСОБА_4 ще раз пройшов медичний огляд результати якого засвідчили його перебування в стані алкогольного сп`яніння (результат тесту - 0,41 ‰).

У Висновку за результатами службового розслідування також зафіксовано, що під час службового розслідування сержант поліції ОСОБА_4 відповідно до ст. 63 Конституції України відмовився від дачі будь-яких пояснень, чим, на думку дисциплінарної комісії з проведення службового розслідування, проявив нещирість та не бажання сприяти у проведенні об`єктивного службового розслідування.

Опитані поліцейські ВОДГР УПД ГУНП майор поліції ОСОБА_6 та капітан поліції І. Говдаш, а також старший оперуповноважений ВУ ДВБ НП України капітан поліції Д. ОСОБА_7 повністю підтвердили викладені обставини та доповнили, що факт керування автомобілем сержантом поліції ОСОБА_4 було зафіксовано на технічні засоби.

Оцінивши зібрані докази, дисциплінарна комісія вважає, що сержант поліції ОСОБА_4 дискредитував звання поліцейського внаслідок вчинення суспільно-небезпечного правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, яке створювало потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння перебування у громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, неспроможності у повній мірі усвідомлювати та контролювати свої дії.

Службовим розслідуванням не було встановлено жодних непереборних обставин, з огляду на які б сержант поліції ОСОБА_4 був змушений порушувати Правила дорожнього руху. Також, службовим розслідуванням зібрані матеріали, які підтверджують порушення В. Деревянчуком присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 2, 6 та 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 5 частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», підпункту "а" пункту 2.9 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та пункту 4.2 розділу IV Посадової інструкції.

У висновку службового розслідування також зазначено, що під час визначення виду дисциплінарних стягнень, які пропонується застосувати до сержанта поліції В. Деревянчука, дисциплінарна комісія враховувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставин, передбачених частиною 4 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції, які пом`якшують відповідальність сержанта поліції ОСОБА_4 , не встановлено. Обставиною, яка обтяжує відповідальність сержанта поліції ОСОБА_4 є вчинення дисциплінарного проступку в стані алкогольного сп`яніння.

Як вбачається з резолютивної частини Висновку службового розслідування від 21.06.2023 дисциплінарна комісія пропонує за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 2, 6 та 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 5 частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», підпункту "а" пункту 2.9 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та пункту 4.2 розділу IV посадової інструкції застосувати до поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 (0109970) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП у Вінницькій області від 21.06.2023 № 888 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 2, 6 та 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзацу 5 частини 2 статті 16 Закону України "Про дорожній рух", підпункту "а" пункту 2.9 Правил дорожнього руху України, пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та пункту 4.2 розділу IV посадової інструкції до поліцейського з логістики відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

У подальшому, наказом ГУНП у Вінницькій області від 17.07.2023 №97 о/с у зв`язку з реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про національну поліцію" ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 17.07.2023.

Вважаючи накази ГУНП у Вінницькій області від 21.06.2023 № 888 та від 17.07.2023 №97 о/с протиправними, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли, суд враховує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію", відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно зі статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статей 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників поліції визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893 (надалі - Порядок № 893), зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень пунктів 1, 4 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку № 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Так, в ході судового розгляду встановлено, що підставою для звільнення позивача зі служби в поліції слугувало вчинення ним дисциплінарного проступку, що полягав у порушенні службової дисципліни, а саме керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.

Перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння підтверджується результатами тесту №2290, що був проведений на місці зупинки за допомогою спеціального технічного засобу "Drager Alcotest 1610" та висновком від 17.06.2023, складеним за результатами огляду в медичному закладі. Ступінь алкогольного сп`яніння позивача при проходженні тесту на місці зупинки склала - 0,65‰, а під час огляду у медичному закладі склала - 0,41‰.

Вищезазначені обставини стали підставою для оформлення стосовно позивача адміністративних матеріалів (протоколу) про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу про адміністративні правопорушення України (ДПР18 №222232 від 17.06.2023).

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було передано на розгляд до Крижопільського районного суду.

За результатами розгляду справи №134/1133/23 винесено постанову від 13.07.2023, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Представник позивача посилаючись на положення частин 6 статті 78 КАС України та приписи статей 221, 280, 283 КУпАП України зазначає, що лише судовим рішенням у справі про адміністративне правопорушення можливо встановити вину особи.

Відтак, враховуючи те, що постановою Крижопільського районного суду від 13.07.2023 у справі №134/1133/23 закрито провадження у справі, сторона позивача вважає, що відповідачем не правомірно застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Надаючи оцінку вищезазначеним доводам сторони позивача, суд звертає увагу, що на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пункт 10 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII визначає, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

З аналізу норм законодавства, яке регулює особливості проходження служби в поліції слідує, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 02.10.2019 у справі № 804/4096/17 зазначав, що притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення (пункт 10 частини першої статті 77 Закону № 580-VІІІ), є окремими підставами для звільнення зі служби в поліції та припинення служби в поліції, не пов`язаними із притягненням особи до дисциплінарної відповідальності (пункт 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VІІІ).

Акцентуючи увагу на тому, що Закон № 580-VІІІ виокремлює зазначені підстави для звільнення зі служби в поліції, Верховний Суд у справі № 804/4096/17 мав на меті звернути увагу, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Отже, такі підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності.

Такої правової позиції дотримано Верховний Суд й у постановах від 26.11.2020 у справі № 580/1415/19, від 31.08.2023 у справі №260/749/20.

Відтак, суд погоджується з твердженнями відповідача, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності не слід пов`язувати з фактом притягнення його до дисциплінарної відповідальності, позаяк, як уже наголошувалось судом вище, звільнення позивача зі служби в поліції відбулось не у зв`язку з вчиненням ним адміністративного правопорушення, а за порушення службової дисципліни.

При цьому відсутність факту притягнення позивача до адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції. Адже закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Така правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, який був викладений у постановах від 24.01.2020 у справі №807/231/17, від 05.03.2020 у справі №823/1468/17, від 18.03.2020у справі № 823/1455/17.

У судовому засіданні, під час розгляду справи №120/11503/23, представник позивача не заперечував факт перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння, однак наголошував, що ОСОБА_1 16.06.2023 не керував автомобілем марки MITSUBISHI LANCER, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Під час дослідження відеодоказів (файлів з портативних відеореєстраторів) у судовому засіданні, що відбулось 19.10.2023, судом з`ясовано, що 16.06.2023 о 23:56 год. поліцейським ВОДГР УПД у Вінницькій області за допомогою проблискових маячків червоного та синього кольорів зупинено автомобіль марки «MITSUBISHI LANCER», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Надалі працівники ВОДГР ГУНП та ВУ ДВБ НП України підійшли до водійських дверей, з яких вийшов позивач, що не заперечується представником позивача.

Під час спілкування з працівниками поліції позивач повідомив, що відвозив тещу та після тривалих вагань зі словами: "А може не треба", погодився на проходження тесту на стан алкогольного сп`яніння, результати якого показав - 0,65 ‰.

У свою чергу, під час розгляду справи у Крижопільському районному суді ОСОБА_1 повідомив, що 16.06.2023 у його нареченої було день народження, він випив один стакан вина і так як потрібно було повертатись додому, за кермо автомобіля сів його знайомий ОСОБА_3 . Їхавши по дорозі, у них закінчилось пальне. Вони разом відштовхали автомобіль на обочину дороги. Його знайомий пішов до свого дому, щоб взяти пальне, а він залишився біля автомобіля. Ходив, курив та присів до авто, коли в цей час під`їхала патрульне авто. На пропозицію пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння погодився, оскільки не керував автомобілем.

Суд зазначає, що пояснення позивача, надані Крижопільському районному суду та пояснення, викладені у адміністративному позові, різняться за змістом та фактичним обставинам, зокрема і не підтверджуються відео з портативних відеореєстраторів, які наявні в матеріалах даної адміністративної справи, адже позивач під час того, як працівник поліції запропонував пройти тест на стан алкогольного сп`яніння не заперечив факт керування ним транспортним засобом, та не вказав на наявність іншої особи, яка керувала автомобілем. Більш того, не з`явився на місті події і свідок, який на словами представника позивача, керував транспортним засобом.

Більш того, позивач, як працівник правоохоронних органів, мав знати, що пасажири транспортного засобу не зобов`язані проходити огляд на стан алкогольного сп`яніння та мав повідомити хто керував транспортним засобом та забезпечити явку відповідного водія.

Однак, ОСОБА_1 двічі погодився на проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, на місці зупинки за допомогою спеціального технічного засобу "Drager Alcotest 1610" та у медичному закладі.

Окрім того, на відео чітко видно, що ОСОБА_1 вийшов з водійського сидіння автомобіля та не зафіксовано наявність інших осіб, які б могли керувати транспортним засобом, зокрема ОСОБА_3 , на якого вказує представник позивача.

Під час проведення службового розслідування позивач відмовився від надання будь яких пояснень. У свою чергу, поясненнями відібраними у капітана поліції ОСОБА_8 , майора поліції ОСОБА_9 та капітана поліції ОСОБА_10 підтверджується, що ОСОБА_1 вийшов з водійського сидіння та мав ознаки алкогольного сп`яніння: різкий запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, нечітка вимова.

Щодо посилання представника позивача на необґрунтованість застосування відповідачем до ОСОБА_1 найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя).

Так, відповідачем було враховано, що обставини, які б пом`якшували відповідальність позивача, в ході дисциплінарного розслідування встановлено не було. При цьому службовим розслідуванням також не було встановлено жодних непереборних обставин, з огляду на які б ОСОБА_1 був змушений порушувати Правила дорожнього руху та скоювати дисциплінарний проступок всупереч інтересам служби. Тим більше, позивач достеменно був обізнаний та розумів, що скоєний ним вчинок є несумісним зі званням поліцейського, за який застосовується найсуворіший вид дисциплінарного стягнення.

За наведених обставин суд критично оцінює посилання представника позивача на статтю 29 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, адже як зазначено вище, визначення виду стягнень залежить від тяжкості дисциплінарного проступку та належить до дискреційних повноважень дисциплінарної комісії.

Також підлягає врахуванню, що з 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Указом Президента України №64/2022 на всій території України введено воєнний стан. Законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Також законодавством визначено обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціянта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З відеозаписів, які досліджено судом, вбачається, що ОСОБА_1 всіляко намагався уникнути проходження тесту на алкогольне сп`яніння (просив не проводити відповідний тест, зволікав у наданні відповідей на запитання, що йому ставились). Відтак, під час розгляду справи стороною позивача не спростовано факт того, що у момент зупинки автомобіля за кермом транспортного засобу перебував поліцейський з логістики відділення поліції №1 Тульчинського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

Більш того, позивачем не було повідомлено працівників правоохоронних органів ані під час зупинки автомобіля, ані під час проведення службового розслідування про те, що за кермом автомобілю перебувала інша особа, а такі доводи наведено лише під час розгляду справи про адміністративне правопорушення у Крижопільському районному суді.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 допущено як працівником поліції порушення Правил дорожнього руху, що незалежно від того чи притягнутий він до адміністративної відповідальності за ст. 130 КУпАП, свідчить про ігнорування позивачем виконання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, знехтування Присягою поліцейського, тому вчинене позивачем діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Разом з тим, обґрунтовуючи поданий позов, позивач вказав на певні процедурні порушення, що, на його думку, мали місце під час проведення службового розслідування. Зокрема у позові йдеться про порушення процедури включення представника підрозділу внутрішньої безпеки до складу дисциплінарної комісії.

Надаючи оцінку таким аргументам сторони позивача, суд враховує наступне.

У пунктах 1, 3 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії Національні поліції України передбачено, що персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

За листом керівника Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України чи його заступника, а також керівника територіального (відокремленого) підрозділу цього органу до складу дисциплінарної комісії може(уть) бути включений(і) представник(и) підрозділу внутрішньої безпеки.

Так, судом встановлено, що до складу дисциплінарної комісії за наказом відповідача від 17.06.2023 №895 включено в тому числі і представника підрозділу внутрішньої безпеки - старшого оперуповноваженого ВУ ДВБ НП України майора поліції Я. Нарибчука.

При цьому відповідний лист керівника Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України зареєстрований 22.06.2023, у той час, як наказ про призначення службового розслідування датований 17.06.2023.

Водночас, з такого листа та пояснень представника відповідача вбачається, що останній датований 17.06.2023 вих. №1218/42-01/01-2023, тобто днем видачі наказу про призначення службового розслідування, а реєстрація його іншою датою зумовлена тим, що 17.06.2023 був вихідним днем (субота).

Водночас слід зазначити, що хоча наказ №895 від 17.06.2023 про призначення службового розслідування видано раніше, аніж ГУНП у Вінницькій області зареєстровано лист від 17.06.2023 вих. №1218/42-01/01-2023, проте така обставина свідчить про допущення формального порушення, яке не вплинуло на неповноту та необ`єктивність проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування.

Більше того, в судовому засіданні представниця відповідача пояснила, що старший оперуповноважений Вінницького управління ДВБ НП України майора поліції Я. Нарибчук 17.06.2023 здійснював чергування, а тому саме його делеговано до дисциплінарної комісії.

Також суд вважає безпідставними аргументи позивача стосовно упередженості дисциплінарної комісії під час проведення розслідування та особистої зацікавленості ОСОБА_11 у результатах службового розслідування, адже такі доводи не підтверджуються будь-якими належними та допустимими доказами. Більш того, такого висновку позивач дійшов лише з огляду на включення ОСОБА_11 до складу дисциплінарної комісії до моменту реєстрації листа Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України, що аж ніяк не може свідчити про упередженість керівництва ГУНП у Вінницькій області та особисту зацікавленість Я. Нарибчука у результатах службового розслідування.

При прийнятті рішення у даній справі суд також враховує, що ОСОБА_1 був ознайомлений з вимогами щодо дотримання службової дисципліни та недопущення грубих дисциплінарних проступків, в яких наголошувалося про те, що у разі керування транспортними засобами у стані сп`яніння або відмови від проходження медичного огляду на стан сп`яніння до винних буде застосовуватись дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (відомості про ознайомлення з наказом НПУ від 19.07.2022 № 507 Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції).

Отже, з огляду на те, що судом не встановлено наявність порушень під час проведення службового розслідування, на підставі яких можна дійти висновку про необґрунтованість висновку від 21.06.2023 та як наслідок оскаржуваних наказів, суд вважає, що в ході службового розслідування відповідачем встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, і, відповідно, передбачених пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" зобов`язань в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, ГУНП у Вінницькій області правомірно застосувало до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та, як наслідок, звільнено останнього зі служби в поліції на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення.

Таким чином враховуючи наведене правове регулювання, встановлені обставини, суд дійшов висновку, що наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 888 від 21.06.2023 та наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 97 о/с від 17.07.2023 є правомірними та не підлягають скасуванню.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, та докази, надані представником позивача, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З огляду на відсутність доказів понесення судових витрат відсутні підстави для вирішення питання про їх відшкодування.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, 21050; ).

Повний текст рішення суду виготовлено: 30.10.2023.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна