Справа № 580/7624/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2023 року справа № 580/7624/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного провадження адміністративну справу №580/7624/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області (вул. Шевченка 42, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаський район, Черкаська область, 19402 ) про визнання бездіяльністі протиправною та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА/ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

24.08.2023 вх. №35695/23 позивач ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області просить:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, як розпорядника інформації, що виразилась у не наданні копій запитуваних ОСОБА_1 документів у запиті про інформацію від 24.07.2023;

- зобов`язати Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради, як розпорядника інформації, надати запитувані ОСОБА_1 у запиті про інформацію від 24.07.2023 копії документів, зокрема: копії відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці (посадовий оклад, надбавки; доплати; премії; матеріальні допомоги на оздоровлення під час відпустки і на вирішення соціально-побутових питань та інші обов`язкові виплати, передбачені чинним законодавством України та Колективним договором), що були нараховані працівникам апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради у 2022 та 2023 роках (щомісячно з 01.06.2022 до 30.06.2023) посади яких затверджені рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання від 08.04.2022 №30-21/VIII та зі змінами, що приймалися міською радою з 01.06.2022 до 30.06.2023.

29.08.2023 відкрите спрощене провадження у справі. Позивач ухвалу про відкриття провадження отримав особисто (ідентифікатори 514 /501). Відповідач повідомив, що з ЄДРСР дізнався про ухвалу від 29.08.2023, паперову копію ухвали та позов з додатками отримав відповідно до розписки 26.10.2023.

Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позовні вимоги мотивовані тим, що 27.07.2023 ОСОБА_1 направив до Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради запит про отримання публічної інформації, де просив у розпорядника інформації надати: копії відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці (посадовий оклад, надбавки, доплати, премії, матеріальні допомоги на оздоровлення під час відпустки і на вирішення соціально-побутових питань та інші обов`язкові виплати, передбачені законодавством України та колективним договором), що нараховані працівникам апарату у 2022 та 2023 роках (щомісячно з 01.06.2022 до 30.06.2023) відповідно до посад за рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання від 08.04.2022 №30-21/VIII зі змінами, що міська рада ухвалила з 01.06.2022 до 30.06.2023. Відповідач листом від 01.08.2023 №02-39/3407 відмовив. Позивач зазначає, що відмова у наданні копій запитуваних документів не містить обгрунтування відповідно ч. 1 статті 22 Закону №2939, тому є протиправною - порушено право позивача на отримання публічної інформації. Позивач стверджує: для запитувача інформації є незрозумілим - чому відповідач вказує на невизначеність осіб стосовно яких очікується отримання копій документів у розпорядника інформації. Згідно рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 08 квітня 2022 року №30-21/VIII затверджені посади: міський голова - 1, перший заступник міського голови - 1, секретар міської ради - 1, заступник міського голови - 3, керуючий справами виконкому - 1, старости - 2, головний спеціаліст - 4, головний спеціаліст - юрист - 2, секретар керівника - 1, діловод - 4. У листі від 01.08.2023 підстава відмови обгрунтована покликанням на висновки у справі Корсунь-Шевченківського районного суду у справі №669/1147/22, проте відповідач помилково ототожнює «інформація про стан діяльності» та «інформація про нараховану заробітну плату». Позивач просив позовні вимоги задовольнити.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав. 26.10.2023 вх.46465/23 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що 25.07.2023 на електронну адресу Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради надійшов запит ОСОБА_1 про отримання публічної інформації щодо відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці (посадовий оклад, надбавки, доплати, премії, матеріальні допомоги на оздоровлення під час відпустки і на вирішення соціально-побутових питань та інші обов`язкові виплати, передбачені чинним законодавством та колективним договором), що нараховані працівникам апарату Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради у 2022 та 2023 роках (щомісячно з 01.06.2022 до 30.06.2023) згідно рішення Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання від 08.04.2022 №30-21/VIII зі змінами. Відповідач у відзиві зазначає, що з дотриманням строку на відповідь 01.08.2023 №02-39/3407 відповідач відмовив у наданні запитуваних документів щодо оплати праці працівників апарату виконавчого комітету міської ради (невизначено коло осіб). На думку відповідача, запитувана інформація всіх без виключення працівників апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради за 2022 та 2023 (щомісячно за період часу з 01.06.2022 до 30.06.2023) та копії розрахунково-платіжної відомості стосовно оплати праці працівників органу місцевого самоврядування належить до інформації про фізичну особу, про особисте і сімейне життя особи (персональні дані про особу) і є інформацією з обмеженим доступом - конфіденційною інформацією.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив (сторони визнають), що ОСОБА_1 на адресу електронної пошти відповідача направив інформаційний запит від 24.07.2023 (зареєстрований вх. №3407/02-39) про отримання публічної інформації щодо відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці (посадовий оклад, надбавки, доплати, премії, матеріальні допомоги на оздоровлення під час відпустки і на вирішення соціально-побутових питань та інші обов`язкові виплати, передбачені чинним законодавством України та Колективним договором), що були нараховані працівникам апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради у 2022 та 2023 роках (помісячно з 01.06.2022 до 30.06.2023) посади яких затверджені рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання від 08.04.2022 №30-21/VIII та зі змінами, що приймалися міською радою з 01.06.2022 до 30.06.2023.

01.08.2023 Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради надав позивачеві відповідь №02-39/3407 на запит від 24.07.2023 і зазначив: враховуючи межі на отримання публічної інформації та потребу убезпечення інформації від її подальшого поширення невизначеному колу осіб (в умовах збройної агресії) виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради не може надати запитувані документи. Додатково повідомив, що спроба узагальнити термін «працівники апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради» ставить під сумнів можливість надання повного обсягу такої інформації, оскільки значна її частина, може належати до інформації з обмеженим доступом.

Вважаючи, що відповідач безпідставно і немотивовано відмовив у наданні документів за запитом про отримання публічної інформації, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом з метою відновлення порушеного права на інформацію. Спірним не є строк надання відповіді (п`яти робочих днів з дня отримання запиту), сторони по різному тлумачать характер запитуваної інформації та зміст відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши аргументи позивача і зміст відповіді відповідача від 01.08.2023 №02-39/3407 на запит про отримання інформації від 24.07.2023, перевіривши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Конституція України (ч.2 ст.19) визначає, що органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Право бути почутим, право знати, право голосу, є складовими процесуальної справедливості.

Згідно із статтею 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів органів місцевого самоврядування, які зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Якщо право особи бути почутою не забезпечується, то не виконується й процесуальна справедливість, значить, будь-який акт чи дія органів публічної влади є нікчемними (М.Білак. З повагою до особи / https://zib.com.ua/ua/print/132873-osnovni_principi).

Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів закріплює, що під поняттям «державні органи» розуміється: 1 - урядові та адміністративні органи на національному, регіональному та місцевому рівнях; під поняттям «офіційні документи» розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів (ст.1). Кожна Сторона може обмежувати право доступу до офіційних документів. Обмеження повинні бути чітко встановлені у законі, бути необхідними у демократичному суспільстві і бути пропорційними цілям захисту (ч.1 ст.3). У доступі до інформації, що міститься в офіційному документі, може бути відмовлено у разі, якщо її розголошення завдасть або ймовірно може завдати шкоди хоча б одному з інтересів, перелічених у пункті 1, якщо тільки відсутній переважаючий суспільний інтерес в оприлюднені такої інформації (ч.2 ст.3). Державний орган сприяє заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ (ч.1 ст.5). У доступі до офіційного документу може бути відмовлено: (і) якщо, незважаючи на сприяння державного органу, запит залишається занадто невизначеним, щоб дозволити ідентифікувати офіційний документ, або (іі) якщо запит є явно невиправданим (ч.5 ст.5). Орган державної влади, який повністю чи частково відмовив у доступі до офіційного документу, повинен обґрунтувати таку відмову. Заявник має право отримати на вимогу письмове обґрунтування такої відмови від державного органу (ч.6 ст.5).

Згідно зі ст.5 Закону України «Про інформацію» від 02.10.1992 № 2657-XII кожен має право на інформацію. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Згідно ст.20 Закону № 2657-XII за порядком доступу інформація поділяється на відкриту та з обмеженим доступом. Інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація (ст.21 Закону № 2657-XII).

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що перебуває у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес, регулюється законом «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI (далі - Закон № 2939). Згідно з пп.1 та 4 ч.1 ст.3 Закону № 2939-VI право на доступ до публічної інформації гарантується обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом (ст.5 Закону № 2939-VI). Розпорядники інформації, до яких згідно із ч.1 ст.13 цього закону належать суб`єкти владних повноважень, зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію (п.6 ч.1 ст.14 Закону № 2939-VII). Вичерпний перелік випадків, коли розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту про надання інформації, установлений ч.1 ст.22 закону № 2939-VI: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до ч.2 ст.6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені ст.21 цього закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених ч.5 ст.19 цього Закону. Відповідно до п.3 ч.4 ст.22 відмова в задоволенні запиту на інформацію повинна бути мотивованою. Згідно з п.1 ч.3 статті 10 Закону № 2939-VІ розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов`язані надавати її безперешкодно і безкоштовно на вимогу осіб, яких вона стосується, крім випадків, передбачених законом. Відповідно до статті 19 Закону № 2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Згідно з ч.1 ст. 20 Закону № 2939-VI розпорядник інформації зобов`язаний надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. Відповідно до ст. 23 Закону № 2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Відповідно до статті 6 Закону №2939-VI інформацією з обмеженим доступом є: 1) конфіденційна інформація; 2) таємна інформація; 3) службова інформація. Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні (ч.2 статті 6 Закону №2939-VI). Розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту, зокрема, у разі, якщо інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону (пункт 2 ч. 1 статті 22 Закону №2939-VI ).

Відповідно до статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» від 01.06.2010 № 2297-VI (далі - Закон №2297) обробка персональних даних - будь-яка дія або сукупність дій, зокрема, таких як використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача). Використання персональних даних передбачає будь-які дії володільця щодо обробки цих даних, дії щодо їх захисту, а також дії щодо надання часткового або повного права обробки персональних даних іншим суб`єктам відносин, пов`язаних із персональними даними, що здійснюється за згодою суб`єкта персональних даних чи відповідно до закону (ч.1 статті 10 Закону 2297-VI). Згідно з ч. 1 статті 16 Закону №2297 порядок доступу до персональних даних третіх осіб визначається умовами згоди суб`єкта персональних даних, наданої володільцю персональних даних на обробку цих даних, або відповідно до вимог закону. Порядок доступу третіх осіб до персональних даних, що знаходяться у володінні розпорядника публічної інформації, визначається Законом №2939-VI

Відповідно до частини п`ятої статті 6 Закону №2939-VI не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно. Під час дотримання вимог, передбачених частиною другою цієї статті, зазначене положення не поширюється на випадки, коли оприлюднення або надання такої інформації може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину. Таке положення кореспондує другому абзацу частини третьої статті 5 Закону №2297- не належить до інформації з обмеженим доступом інформація про отримання у будь-якій формі фізичною особою бюджетних коштів, державного чи комунального майна, крім випадків, передбачених статтею 6 Закону №2939-VI.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 13 Закону №2939 розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються органи місцевого самоврядування, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання. Інформація про прізвища, ім`я та по батькові працівників відповідача, які отримали заробітну плату за рахунок бюджетних коштів, є відкритою, а доступ до неї може бути обмежено лише в інтересах національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину з дотриманням пунктів 2 та 3 частини другої статті 6 Закону.

Відповіднодо частини 7 статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» обмеженню підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений. У такому випадку копія документа повинна надаватись у звичайному порядку, при цьому інформація, доступ до якої обмежено (наприклад, реєстраційний номер облікової картки платника податків), вилучається будь-яким способом на вибір розпорядника інформації.

ВПВС справі № П/9901/871/18 ЄДРСР 87857869 зазначає: ЄСПЛ указав, що за загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Існування реальних загроз національній безпеці може виступати критерієм правомірності певного відступу держави від загальних правил (підходів), які стосуються дії закону в часі, дотримання принципу законності, принципів змагальності та рівності учасників судового процесу, обов`язковості виконання судового рішення, а також може обмежувати свободу суддівського розсуду (дискреції). Головними критеріями (принципами, мірилами) визначення правомірності застосування принципу національної безпеки для прийняття рішень суб`єктами владних повноважень є: справедливість (моральність), гуманність, пропорційність, наявність легітимної мети та безальтернативність (висновки Верховного Суду в ухвалі від 5 січня 2023 року у справі №991/5572/22).

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, оцінивши докази, зазначає таке.

Запровадження воєнного стану не позбавляє осіб права на доступ до публічної інформації, обмеження доступу до інформації здійснюється виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку та має бути чітко обґрунтоване згідно вимог статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Верховний Суд у справі № 9901/598/19 висновує: відмова в наданні інформації з підстав, які не встановлені законом, так само як і відмова без обґрунтування наявності таких підстав шляхом застосування «трискладового тесту» є неправомірною. Визначальною ознакою публічної інформації є те, що вона по своїй суті є заздалегідь готовим зафіксованим на певному носії продуктом, отриманим або створеним виключно суб`єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов`язків та володіти яким у подальшому може будь-який розпорядник публічної інформації, навіть якщо він не є суб`єктом владних повноважень.

У прохальній частині запиту від 24.07.2023 ОСОБА_1 просив надати: відомості нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці (посадовий оклад, надбавки, доплати, премії, матеріальні допомоги на оздоровлення під час відпустки і на вирішення соціально-побутових питань та інші обов`язкові виплати, передбачені чинним законодавством України та Колективним договором), що були нараховані працівникам апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради у 2022 та 2023 роках (помісячно з 01.06.2022 по 30.06.2023) посади яких затверджені рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання від 08.04.2022 №30-21/VIII та зі змінами, які приймалися міською радою з 01.06.2022 по 30.06.2023.

Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради надав відповідь №02-39/3407 на інформаційний запит ОСОБА_1 від 24.07.2023 повідомивши, що не може надати запитувані документи, позаяк вимога стосовно «працівники апарату виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради» ставить під сумнів можливість надання повного обсягу такої інформації, оскільки значна її частина, може відноситься до інформації з обмеженим доступом.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, що є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Критеріями, що впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти під час прийняття рішення на власний розсуд. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 22.12.2018 у справі № 804/1469/17 та від 10.04.2019 у справі № 826/11251/18.

Суд з матеріалів справи не виявив доказів сприяння позивачеві в реалізації права на отримання інформації, відповідачем відмова немотивована щодо обгрунтованих сумнівів розмежування повного обсягу інформації стосовно працівників чи її частини щодо відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці та у контексті оцінки ризиків протиправного обмеження запитувача знати та отримати запитувані документи (обмеженню належить з дотриманням вимог законодавства інформація, а не документ) з огляду на те, що позивач стверджує про необхідність розмежування інформації про нараховану заробітну плату і про стан діяльності, проте не зазначив про який саме документ (якої форми) йдеться щодо відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці.

Зі змісту відповіді від 01.08.2023 суд не встановив, що відповідач як розпорядник бюджетних коштів повідомив позивача щодо витребуваних відомостей про нарахування заробітної плати у розрізі складових, що були нараховані згідно з чинним законодавством та колективним договором (не зазначив про наявність/відсутність такого договору) та/або про обмеження граничного розміру заробітної плати керівників (працівників) виконавчих органів під час дії режиму воєнного стану в Україні. Відповідь на запит позивача не містить додатків, зокрема копій документів на підтвердження обмеження доступу до якої саме частини інформації в інтересах національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину з дотриманням пунктів 2 та 3 частини другої статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Суд враховує, що у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками розгляду запиту/звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення або вчинити певні дії.

Згідно з вимогами ст.245 КАС України під час вирішення справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Якщо на момент прийняття відмови не перевірено дотримання суб`єктом звернення усіх визначених законом умов або під час прийняття такого розгляду суб`єкт як розпорядник має дискреційні повноваження у контексті оцінки обставин щодо перешкод через які розпорядник не має можливості надати запитувану інформацію (саме по собі запровадження воєнного стану (не є обставиною непереборної сили в контексті застосування Закону України «Про доступ до публічної інформації») та/або видання власних рішень не є достатньою підставою для обмеження доступу до інформації), то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду.

Обов`язок суду зобов`язати суб`єкта владних повноважень до правомірної поведінки (висновки у постановах Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 814/2222/17, 13.11.2018 у справі № 826/20369/14).

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно із ст.3 Закону України 02.10.1996 № 393/96-ВР «Про звернення громадян» заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з покликанням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (ст.15 Закону № 393/96-ВР).

Лексичне значення слова сприяти (допомагати, підтримувати) тлумачиться різнобічно: позитивно впливати на що-небудь; створювати відповідні умови для здійснення, виконання і т. ін. чого-небудь; подавати допомогу в чому-небудь; бути причиною або наслідком виникнення, існування і т. ін. чого-небудь; cтворювати, викликати бажання виконувати яку-небудь дію. Відповідно до тлумачного словника «сприяння» - потурання кому-небудь (Про сприяння реалізації прав людини / https://ccu.gov.ua/sites/default/files/library/pravovi_zasady_organizaciyi_ta_zdiysnennya_publichnoyi_vlady_2022.pdf).

Розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, під час вирішення питань щодо доступу до інформації мають керуватися Законом України «Про доступ до публічної інформації» (ч.4 ст.13). Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 6 Закону №2939-VI передбачаються випадки, коли інформація про розпорядження бюджетними коштами може бути віднесена до таємної: таємні видатки відповідно до статті 31 Бюджетного кодексу України; окрема інформація про закупівлі товарів, робіт і послуг становить державну таємницю відповідно до Закону України «Про державну таємницю»; випадки, передбачені частиною другою статті 23 Закону України «Про основи національного спротиву».

Велика Палата Верховного Суду 25.06.2019 у справі № 9901/925/18 висновує: розпорядник може надати ту інформацію, що вже існує і заздалегідь зафіксована на будь-яких носіях.

Суд бере до уваги, що обмеженому доступу належить певна інформація, а не офіційний документ (якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений).

Верховний Суд висновує, що відмова у наданні інформації є обґрунтованою у разі, якщо розпорядник інформації у відповіді на запит вказує, якому саме з інтересів загрожує розголошення запитуваної інформації, у чому полягає істотність шкоди цим інтересам від її розголошення, чому шкода від оприлюднення такої інформації переважає право громадськості знати цю інформацію в інтересах національної безпеки, економічного добробуту чи прав людини. Відсутність висновку розпорядника інформації щодо наявності хоча б однієї з трьох складових «трискладового тесту» означає, що відмова у доступі до публічної інформації є необґрунтованою. Подібні виснови сформовані у постанові Верховного Суду від 30.01.2020 у справі №806/1959/16, постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №9901/249/19.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Суд дійшов висновку про протиправну бездіяльність Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, як розпорядника інформації, що виразилась у наданні немотивованої відмови на запит про отримання копій запитуваних ОСОБА_1 документів у запиті про інформацію від 24.07.2023.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Позивач і відповідач не надали до суду колективний договір (або покликання на альтернативне джерело пошуку на офіційному сайті) з метою оцінки повноважень відповідача і колективу у визначенні оплати праці під час дії режиму воєнного стану.

У запиті про інформацію від 24.07.2023 не йдеться про форму відомості, проте відповідач усупереч вимог ч.1 ст.5 Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів не сприяв заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ.

Відповідно до наказу Державного комітету статистики України від 05.12.2008 №489 «Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці» передбачені форми: П-6 - розрахунково-платіжна відомість працівника, П-7 - розрахунково-платіжна відомість (зведена).

Відповідно до постанови КМУ від 26 січня 2011 р. №59 «Про затвердження Типового положення про бухгалтерську службу бюджетної установи» у разі коли в бюджетній установі не утворюється бухгалтерська служба, повноваження головного бухгалтера бюджетної установи, встановлені цим Типовим положенням, поширюються на спеціаліста, на якого покладається виконання завдань та функціональних обов`язків бухгалтерської служби.

Організація оплати праці здійснюється на підставі: законодавчих та інших нормативних актів; генеральної угоди на національному рівні; галузевих (міжгалузевих), територіальних угод; колективних договорів; трудових договорів; грантів.Колективним договором, як виняток, може бути передбачено часткову виплату заробітної плати натурою (за цінами не вище собівартості) у розмірі, що не перевищує 30 відсотків нарахованої за місяць, у тих галузях або за тими професіями, де така виплата, еквівалентна за вартістю оплаті праці у грошовому виразі, є звичайною або бажаною для працівників, крім товарів, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України (ст.23 Закону України «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР). Колективним договором, а якщо договір не укладався - наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу, виданим після погодження з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), а в разі відсутності первинної профспілкової організації - з вільно обраними та уповноваженими представниками (представником) працівників, можуть встановлюватися інші системи оплати праці (ст.6).

Відповідач протиправно обмежив позивача у праві знати чи укладався колективний договір, допустив бездіяльність - не розмежував характер витребуваної інформації під час розгляду запиту від 24.07.2023 щодо питань для підготовки відповіді згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та Законом України «Про звернення громадян», не сприяв позивачеві ідентифікувати запитувані форми відомостей та роз`яснити порядок надання інформації про складові елементи заробітної плати працівників за період (щомісячно з 01.06.2022 до 30.06.2023), відображених у розрахункових листках.

Відповідно до ст. 110 КЗпП та ч. 1 ст. 30 Закону № 108/95-ВР «Про оплату праці» при кожнiй виплатi зарплати власник або уповноважений ним орган повинен повiдомити працiвника: про загальну суму нарахованих коштів із розшифровкою за видами виплат; розмiри i пiдстави відрахувань та утримань із зарплати; суму зарплати, що належить до виплати. Відповідно до відображеної в формах № П-6 та № П-7 інформації можливо ідентифікувати кожного працівника та дані про здійснені виплати та утримання. Строки та періодичність виплати зарплати працівникам визначено в ст. 115 КЗпП та ст. 24 Закону України «Про оплату праці».

Конвенцією про захист заробітної плати №95 передбачено: якщо є потреба, то має бути вжито ефективних заходів, щоб у зручний і легко зрозумілий спосіб інформувати працівників: a) про умови нарахування належної їм заробітної плати до того, як вони стануть на роботу, і щоразу, коли ці умови змінюватимуться; b) під час кожної виплати - про складові елементи заробітної плати за кожен період, такою мірою, якою ці елементи можуть змінюватися.

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення порушеного відповідачем права ОСОБА_1 на інформацію та за встановлених обставин у цій справі з огляду на зміст запитуваних документів вправі обрати спосіб, що відповідає характеру встановленого порушення під час розгляду звернення особи до суб`єкта владних повноважень. Враховуючи повноваження суду під час вирішення справи у співставленні зі змістом запиту від 24.07.2023 і відповіді від 01.08.2023 за визнаної судом протиправної бездіяльності під час розгляду запиту ОСОБА_1 про отримання публічної інформації від 24.07.2023, суд доходить висновку про зобов`язання Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області повторно розглянути запит від 24.07.2023 з урахуванням оцінки наданої судом у рішенні, тому суд дійшов висновку про наявні підстави для задоволення позову частково.

У задоволенні іншої частини вимог у редакції сформованій позивачем: надати копії відомостей нарахування заробітної плати в розрізі складових оплати праці відмовити як суперечливій.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке. Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Суд не включає до складу судових витрат, що належать розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Враховуючи, що позивач сплатив 1073,60 грн (квитанція від 18.08.2023 №), позовні вимоги задоволено частково, наявні підстави для стягнення витрат зі сплати судового збору у сумі 536,80 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72-77, 90, 139, 245, 246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області під час розгляду запиту ОСОБА_1 від 24.07.2023 (вх.№3407/02-39).

Зобов`язати Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 24.07.2023 (вх.№3407/02-39) з урахуванням оцінки наданої судом у мотивувальній частині рішення.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області (вул. Шевченка 42, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаський район, Черкаська область, 19402 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 витрати зі сплати судового збору у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити учасникам справи.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області [вул. Шевченка 42, м.Корсунь-Шевченківський, Черкаський район, Черкаська область, 19402 ].

Рішення суду складене 27.10.2023.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА