Справа № 520/21670/23
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2023-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

26 жовтня 2023 р. № 520/21670/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ), третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (вул. Сурська, буд. 96, с. Новоолександрівка, Дніпропетровський район, Дніпропетровська область, 52070, ) про поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", в якому, з урахуванням уточненого позову просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ №616 від 25.07.2013 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0081822) у вигляді звільнення з Національної поліції України;

- визнати протиправним та скасувати Наказ №343 о/с від 02.08.2023 по особовому складу про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0081822), поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №2 ППОП ГУНП в Харківській області, з 02.08.2023;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №2 ППОП ГУНП в Харківській області з 02.08.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 02.08.2023 по день прийняття рішення у справі;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 02.08.2023 по день прийняття рішення у справі;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані дні щорічної та додаткової відпустки за 2021, 2022, 2023 роки у загальній кількості 90 діб;

- допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення коштів.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем протиправно звільнено його зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, тому оскаржувані наказі підлягають скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду 28.08.2023 відкрито спрощене провадження у вказаній справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.

Відповідач у поданому відзиві позовні вимоги позивача не визнав, просив відмовити в їх задоволенні, зазначивши, що під час проведення службового розслідування, Дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння в частині епізоду невиконання наказу керівника ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 о/с дск під час дії запровадженого правового режиму воєнного стану кваліфікувала правильно, норму закону визначила неналежну, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності.

Позивачем через канцелярію суду 04.10.2023 подано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що доводи відповідача, викладені ним у відзиві на позовну заяву, не відповідають фактичним обставинам справи, нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та не підтверджені жодними доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 07.07.2023 №1366 призначено службове розслідування щодо невиконання ОСОБА_1 наказу ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 дск «Про відрядження поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області» до ГУНП в Донецькій області.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 21.07.2023, за яким діяння позивача за подією не виконання наказу керівника ГУНП в Харківській області кваліфіковано Дисциплінарною комісією як вчинення дисциплінарного проступку - невиконання пункту 1 частини 1 статті 18, п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині не дотримання законів України та є такими, що явно не направлені на вірне служіння Українському народові та його дії є не сумлінним виконанням службових обов`язків.

За результатами службового розслідування 25.07.2023 начальником ГУНП в Харківській області видано наказ № 616, яким до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

02.08.2023 ГУНП в Харківській області видано наказ № 343 о/с, яким на реалізацію наказу ГУНП в Харківській області від 25.07.2023 № 616 заявника звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Позивач вважає звільнення незаконним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Перевіряючи правомірність оскаржуваних позивачем наказів про звільнення зі служби за вчинення дисциплінарного проступку, суд виходить з того, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 8 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (частина 1 статті 24 Закон № 580-VIII). У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина 2 статті 24 Закон № 580-VIII).

Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських (затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 №1179) закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з вимогами пункту 1 та пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського; утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

У силу частини 3 статті 1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Відповідно до частин 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначені у статті 29 Дисциплінарного статуту.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

При цьому, п.6 та 10 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України .

Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім видом дисциплінарного стягнення.

25.07.2023 начальником ГУНП в Харківській області видано наказ № 616, яким до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

02.08.2023 ГУНП в Харківській області було видано наказ № 343 о/с, яким на реалізацію наказу ГУНП в Харківській області від 25.07.2023 № 616 заявника звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено наступне.

На виконання вимог Законів України «Про правовий режим воєнного стану», «Про Національну поліцію», Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», від 06.02.2023 № 58 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Положення про Національну поліцію, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 28.10.2016 № 878, вказівки Національної поліції України від 19.05.2023 № 2602, наказу ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 о/с дск, з метою виконання завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) Збройних Сил України та іншими складовими сектору безпеки з оборони України у ході відсічі збройної агресії проти України, з 20.05.2023 поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області направлено до ГУНП в Донецькій області.

Згідно з рапортом командира батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , на шикування для виїзду у відрядження до Донецької області поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 21.05.2023 не прибув, у відрядження не поїхав.

З матеріалів службового розслідування встановлено, що про вказане відрядження особовий склад полку та старшого сержанта поліції ОСОБА_1 попереджено за два тижні, керівництвом роти та батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області.

Так, рапортом командира батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 та його поясненнями, в яких останній повідомив, що особовому складу роти № 1 батальйону № 2 доведено, що вони будуть направлені у відрядження у Донецьку область. Дізнавшись про відрядження, ОСОБА_1 підійшов до нього та повідомив, що у зв`язку з хворобою, він не може їхати у відрядження. Однак, протягом тижня, жодних підтверджуючих медичних документів не надав. Приблизно за два-три дні до виїзду, до особового складу доведено наказ ГУНП в Харківській області № 36 дск щодо відрядження у Донецьку область. На місці збору також задано питання чи є поліцейські, які з різних причин не можуть відбути у відрядження. Однак, ніхто з присутніх їхати не відмовився. У той же день йому стало відомо, що ОСОБА_1 відмовляється виконати наказ ГУНП в Харківській області № 36 о/с дск у зв`язку з вагітністю дружини. Про це ним повідомлено ОСОБА_3 ОСОБА_3 повідомив, що за невиконання наказу, ОСОБА_1 буде звільнено з поліції, про що останнього було попереджено.

Відповідно до довідки № 1059/119-21/05-2023 за даними відділу кадрового забезпечення полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 у травні 2023 року на лікарняному не перебував, листи тимчасової непрацездатності не надавав.

15.05.2023 командуванням полку оголошений збір особового складу поліцейських, що мають здійснити виїзд до Донецької області з метою проведення фільтраційних заходів на деокупованій території. У вказаному місці керівництвом полку проведено попередній інструктаж та оговорені організаційні питання відрядження, що підтверджується книгою інструктажів особового складу ППОП ГУНП в Харківській області. Серед особового складу також був присутній старший сержант поліції ОСОБА_1 . Також, керівництвом поставлено питання щодо осіб, які не бажають виїздити у відрядження до ГУНП в Донецькій області, але поліцейських які відмовились не було.

21.05.2023 під час шикування особового складу для відбуття до ГУНП в Донецькій області встановлено відсутність поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 . Йому зателефонував командир батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_2 , який надав усний наказ старшому сержанту поліції ОСОБА_1 прибути на місце шикування та убути у відрядження до ГУНП в Донецькій області. Однак, старший сержант поліції ОСОБА_1 відмовився виконувати наказ, у відрядження не поїхав. Таким чином, підрозділ полку виїхав до відрядження не укомплектований.

Зазначені факти також відображаються в поясненнях заступника командира взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , командира взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 ; командира роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , інспектора ВКЗ ППОП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Луценка Є.М.; поясненнями заступника командира ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_7 та командира ППОП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_3 .

За приписами статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Під час проведення службового розслідування було опитано поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що йому стало відомо про виїзд взводу, де він проходить службу у відрядження до Донецької області та заперечень не мав. Однак, після спілкування з вагітною дружиною, вирішив відмовитися їхати у відрядження. Про цей факт ОСОБА_1 повідомив командирові батальйону № 2 полку майору поліції ОСОБА_2 .

Через деякий час особовий склад задіяний до відрядження був зібраний для проведення первинного інструктажу та узгодження організаційних питань відносно відрядження. Зазначив, що не пам`ятає про поставлене поліцейським питання з приводу наявності вагомих причини не їхати у відрядження. Разом з тим вказав, що звернувся до командира полку полковника поліції ОСОБА_3 та пояснив, що не бажає виконувати наказ щодо виїзду у відрядження. Причина - вагітність дружини.

21.05.2023 він на шикування для відбуття у відрядження до Донецької області не прибув, у відрядження не поїхав. Про письмовий наказ начальника ГУНП в Харківській області йому було відомо та він повністю усвідомлював що не виконує його (наказ).

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлені обставини, що пом`якшують відповідальність, а саме: усвідомлення старшим сержантом поліції ОСОБА_1 своєї провини у не виконанні наказу начальника ГУНП в Харківській області.

Службовим розслідування встановлено, що всупереч наказу ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 о/с дск, щодо виконання завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) Збройних Сил України та іншими складовими сектору безпеки з оборони України у ході відсічі збройної агресії проти України, з 20.05.2023 поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області направлено до ГУНП в Донецькій області. Відповідно до ч. 4 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій. Поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 ППОП ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 на шикування для виїзду у відрядження до Донецької області 21.05.2023 не прибув, у відрядження не поїхав, отже, не виконав наказ керівника ГУНП в Харківській області.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 21.07.2023.

У тексті висновку діяння позивача за подією не виконання наказу керівника ГУНП в Харківській області кваліфіковано Дисциплінарною комісією як вчинення дисциплінарного проступку - невиконання пункту 1 частини 1 статті 18, п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині не дотримання законів України та є такими, що явно не направлені на вірне служіння Українському народові та його дії є не сумлінним виконанням службових обов`язків.

Висновок містить пропозицію Дисциплінарної комісії з приводу застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

21.07.2023 висновок затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Згідно з вимогами статті 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Старший сержант поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до пункту 24 частини 1 до статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості та ч. 4 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Відповідно до наказу МВС від 04.12.2017 № 987 «Про затвердження Положення про підрозділи поліції особливого призначення» підрозділи безпосередньо підпорядковуються керівнику ГУНП або особі, яка виконує його обов`язки. Під час виконання завдань поза межами місця постійного несення служби (дислокації) Підрозділ переходить в підпорядкування керівника відповідного ГУНП.

Вимоги частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України», в частині необхідності професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, суд зазначає, що старший сержант поліції ОСОБА_1 не виконав наказ керівника ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 о/с дск, у службове відрядження з метою виконання завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) Збройних Сил України та іншими складовими сектору безпеки з оборони України не відбув, отже знехтував посадою поліцейського, порушивши Присягу, що є грубим порушенням службової дисципліни.

Накладаючи на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення дисципліни відповідач правомірно виходив з того, що ним вчинено проступок, який отримавши наказ від керівництва про виїзд у відрядження, не виконав його (наказ).

Враховуючи викладене, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивачем службової дисципліни в частині невиконання наказу керівника ГУНП в Харківській області від 19.05.2023 № 36 о/с дск під час дії запровадженого правового режиму воєнного стану.

За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни.

Суд зазначає, що наведені заявником причини невиконання наказу керівника ГУНП в Харківській області у вигляді вагітності дружини, Головним управлінням Національної поліції в Харківській області, в умовах дії воєнного стану, не можуть бути кваліфіковані як виправдання вчинення дисциплінарного проступку.

Щодо пояснень позивача, що він, за погодженням командира підрозділу, переводився до іншого підрозділу, у зв`язку з чим не виконав наказ керівника ГУНП в Харківській області, необхідно зазначити наступне.

Відповідно до інформації, яка міститься у листі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області вбачається, що 03.07.2023 до керівництва ХРУП № 3 звернувся старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області з рапортом про переміщення його на посаду поліцейського-водія відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, даний рапорт погоджено.

03.07.2023 матеріали для вирішення питання про переміщення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 направлені до УКЗ ГУНП в Харківській області (вих. 7547/119-60/01-2023 від 03.07.2023).

02.08.2023 матеріали відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області повернуті без розгляду, у зв`язку із звільненням останнього з поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Отже, фактично ОСОБА_1 , звернувся з рапортом на переміщення його на іншу посаду до керівника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області для погодження лише 03.07.2023, тобто після відбуття поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області у відрядження.

Таким чином, посилання заявника на той факт, що він не виконав наказ керівника, оскільки переводився в інший підрозділ є безпідставними.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України: у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Позивачем не надано суду достатніх та належних доказів щодо обґрунтованості своїх позовних вимог.

При цьому, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України та оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Оскільки, позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу та грошової компенсації за невикористані дні щорічної та додаткової відпустки є похідними від вимог про скасування наказу звільнення зі служби, то підстави для задоволення таких вимог також відсутні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов необґрунтований, тому відмовляє у його задоволенні у повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ), третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (вул. Сурська, буд. 96, с. Новоолександрівка, Дніпропетровський район, Дніпропетровська область, 52070, ) про поновлення на посаді відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова