Справа № 320/12647/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2023 року справа № 320/12647/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Клименка В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання протиправними та скасуванні наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

за участю :

позивача - ОСОБА_1 ;

представника відповідача - Войчук І.В.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач та/або ОСОБА_1 ) з позовом до Національної поліції України (далі відповідач та/або НПУ) та просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Т.в.о. Голови генерала поліції третього рангу Національної поліції України №156 від 26.01.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки» в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Заступника начальника Департаменту Національної поліції України №127 о/с від 03.02.2023 в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на раніше займаній посаді головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України з 07 лютого 2023 року;

- стягнути з Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 39897,69 грн.

Мотивуючи позовні вимоги, представник позивача вказує, що службове розслідування щодо ОСОБА_1 було проведено поверхнево та порушено без з`ясування всіх обставин, а дисциплінарне стягнення застосовано безпідставно, адже є підстави вважати, що позивачем не допущено дисциплінарного проступку.

При цьому представник позивача наголошує, що НПУ при визначенні виду стягнення не врахував проступку, обставини, за яких він був вчинений, наявність пом`якшуючих обставин відповідальності поліцейського ( ОСОБА_1 ). На переконання представника позивача, приймаючи спірні рішення, відповідачем порушено статтю 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки відсутні докази на підтвердження обставин, викладених у висновку службового розслідування, тобто фактично не підтверджено належними доказами наявність дисциплінарного проступку. Представник позивача відмічає, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містить конкретних обставин, які вказують на порушення позивачем саме службової дисципліни, а дані, які були зафіксовані в протоколі про адміністративне правопорушення, мали місце у вільний від служби час ОСОБА_1 .

Окрім вказаного, представник позивача посилається на положення статті 26 Дисциплінарного статуту та стверджує, що НПУ не було враховано надані позивачем додаткові пояснення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.05.2023 відкрито провадження в адміністративній справі №320/12647/23 та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

10.06.2022 до Київського окружного адміністративного суду від Національної поліції України надійшли матеріали службового розслідування, проведеного щодо ОСОБА_1 та копія матеріалів його особової справи.

Також 20.06.2023 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано відзив Національної поліції України на позовну заяву, в якому відповідач стверджує про правомірність прийнятих ним рішень та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Зокрема, представник відповідача вказує, що службове розслідування щодо позивача проведено у порядок, спосіб та в межах строків його проведення, які регламентовані Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

При цьому, представник НПУ вказує на безпідставність тверджень представника ОСОБА_1 в частині передчасності застосування дисциплінарного стягнення та наголошує, що службове розслідування було завершено 23.01.2023, а тому врахувати подані позивачем пояснення від 25.01.2023 не вбачалось за можливе.

Водночас, представник НПУ стверджує, що в межах проведення службового розслідування у ОСОБА_1 були відібрані пояснення із дотриманням вимог пункту 14 розділу V Порядку №893. Окрім цього, представник відповідача вважає, що вид застосованого дисциплінарного стягнення відповідає характеру вчинення дисциплінарного проступку, а дисциплінарною комісією було враховано як пом`якшуючі, так і обтяжуючі обставини вчиненого ОСОБА_1 проступку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 витребувано докази у справі від відповідача, продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів. Відкладено підготовче судове засідання на 01.08.2023 о 13:00 год.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.09.2023 закрито підготовче провадження у справі. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 12 жовтня 2023 року о 14:00 год.

В судовому засіданні 12.10.2023 позивач позовні вимоги підтримав та просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі, у той час коли, представник відповідача щодо задоволення позовних вимог заперечив.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

15.12.2022 начальником Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України полковником поліції Леонідом Тимченко направлено на адресу Голови Національної поліції України генералу поліції першого рангу Ігорю Клименку доповідну записку «Про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 » (вих. №6923/27/01/8-22 від 19.12.2022), в якій, серед іншого вказано про те, що відносно ОСОБА_1 , за вчинення ним адміністративних правопорушень, складено адміністративний протокол серії ААД №446144 за ч.1 ст. 130 та протокол серії ААД №37027 за ст. 124 КУпАП, у зв`язку із чим, з метою перевірки викладених відомостей та з`ясування обставин скоєння порушень службової та транспортної дисципліни ОСОБА_1 запропоновано відповідно до вимог частин 4 та 5 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, для встановлення обставин скоєння ОСОБА_1 можливого дисциплінарного проступку в частині керування ним транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння створити дисциплінарну комісію із залученням працівників Департаменту головної інспекції Національної поліції України, Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України та призначити за вкладеними відомостями службове розслідування (т. 1, а.с. 100).

Згідно із резолюцією від 19.12.2022 до №33488 Голова національної поліції України доручив за викладеними фактами провести службове розслідування та про результати доповісти у встановленому порядку (т. 1, а.с. 99).

Надалі листом від 21.12.2022 №7027/27/01/8-2022 на резолюцію №33448 від 19.12.2022, на виконання доповідної записки Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України від 19.12.2022 №6923/27/01/8-22 «Про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 » запропоновано Департаменту головної інспекції Національної поліції України включити до складу комісії про проведенню службового розслідування капітана поліції ОСОБА_2 , начальника відділу адміністративної роботи управління організаційної роботи Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України (т. 1, а.с. 101).

В подальшому, з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці полковника поліції ОСОБА_3 , начальника Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, від 19.12.2022 №6923/27/01/8-22 щодо можливого порушення службової дисципліни майором поліції ОСОБА_1 , головним інспектором відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, відповідно до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пункту 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 та №1356/32808 відповідно Національною поліцією України видано наказ №935 від 28.12.2022 «Про призначення та проведення службового розслідування», яким наказано призначити службове розслідування у формі письмового провадження, проведення якого доручено дисциплінарній комісії (далі комісія) у такому складі:

голова комісії капітан поліції ОСОБА_4 , головний інспектор Департаменту головної інспекції;

члени комісії:

капітан поліції ОСОБА_2 , начальник відділу адміністративної роботи управління організаційної роботи Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України;

капітан поліції ОСОБА_5 , головний інспектор Департаменту інформаційно-аналітичної роботи (далі - наказ №935, т. 1, а.с. 102).

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 від 28.12.2022, наданих під час службового розслідування (т.1, а.с.243-250), із наказом про призначення службового розслідування від 28.12.2022 №935 він ознайомився. Згідно зі змістом вказаних пояснень ОСОБА_1 повідомив, що 14.12.2022 вживав алкогольні напої за адресою: м. Київ, проспект К. Комарова 17 в кількості 100 грамів коньяку та пояснив, що керував транспортним засобом VOLKSWAGEN, номерний знак НОМЕР_1 на підставі водійського посвідчення та документів на авто. У відповідь щодо обставин керування транспортним засобам в стані алкогольного сп`яніння 14.12.2022 ОСОБА_1 повідомив, що враховуючи кількість вживаного алкоголю та його вагу 120 кг він перебував в адекватному стані та контролював свої вчинки. Окрім цього, у своїх поясненнях ОСОБА_1 вказав, що визнає свою вину у вчиненні адміністративного проступку в частині того, що сів за кермо з запахом спиртного, який вжив до цього. При цьому, ОСОБА_1 зазначив, що змушений був їхати у зв`язку із сімейними обставинами.

У той же час, як свідчать матеріали справи, в межах службового розслідування Департаментом головної інспекції Національної поліції України направлено на адресу Начальника управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України капітану поліції Юрію Зозулі листа від 29.12.2022 №2002/15-2022 «Про надання інформації та матеріалів» відносно ОСОБА_1 , щодо обставин складання адміністративного протоколу серії ААД №446144 за ч.1 ст. 130 та протоколу серії ААД №37027 за ст. 124 КУпАП, у тому числі копії записів з портативних відеореєстраторів поліцейських УПП, що здійснювались під час спілкування з ОСОБА_1 як на місці оформлення адміністративних протоколів, так і в Солом`янському управлінні поліції ГУ НП у м. Києві (т. 1, а.с. 134-135).

29.12.2022 листом Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №23825/41/11/2/02-2022 Департаменту головної інспекції надано запитувані документи (т. 1, а.с. 136-208).

29.12.2022 Департаментом головної інспекції Національної поліції України направлено до Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції листа (вх. №2000/15-2022 від 29.12.2022) про надання інформації, в якому просив надати до 03.01.2023 біографічні довідки із зазначенням діючих дисциплінарних стягнень та наявних заохочень стосовно, зокрема головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України майора поліції ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 208).

Листом від 03.01.2023 №67/12/1/3/01-23 Департаментом кадрового забезпечення Національної поліції на лист вих. №2000/15-2022 від 29.12.2022 надано відповідь Департаменту головної інспекції Національної поліції України (вх. 15 від 09.01.2023) (т. 1, а.с. 209).

У окресленому листі, серед іншого зазначено про те, що головний інспектор відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України майора поліції ОСОБА_1 станом на 03.01.2023 діючих дисциплінарних стягнень не має та надано біографічну довідку щодо останнього.

03.01.2023 відповідачем складено акт перегляду відеоматеріалів, які надано Управлінням патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі акт, т.2, а.с.7-9), яким зафіксовано, що під час перегляду відеозаписів установлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи 14.12.2022 на місці дорожньо-транспортної пригоди (далі ДТП), не визнавав факт керування ним транспортним засобом та його участь у ДТП, постійно змінюючи свої пояснення, наголошував, що за кермом автомобіля був його брат, а він сидів поруч, потім зазначав, що він сидів позаду водія, потім що приїхав на місце ДТП на маршрутці, велосипеді.

На запитання патрульних поліцейських, чи є він поліцейським відповідав ні, і лише пізніше (вже після складання стосовно нього адміністративних матеріалів), перебуваючи вже в адміністративній будівлі Солом`янського управління поліції ГУНП в м. Києві, куди його було доставлено у зв`язку з настанням комендантської години, ОСОБА_1 визнав, що він є майором поліції, водночас відмовився називати підрозділ, у якому проходить службу.

Зі змісту акту слідує, що ОСОБА_1 відмовився від пропозиції уповноваженої особи, тобто працівника поліції, пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. Поліцейськими попереджено ОСОБА_1 про наслідки, які тягне за собою його відмова, а саме порушення пункту 2.5 Правил дорожнього руху України та складання матеріалів про адміністративне правопорушення, передбачених частиною 1 статті 130 КУпАП. При цьому, останній знову зазначає, що він був пасажиром, а керував автомобілем його брат.

В акті також зафіксовано, що при дослідженні відеозаписів було чітко чути незв`язне мовлення ОСОБА_1 , характерне для людини, яка вживає алкогольні напої та має явні ознаки алкогольного сп`яніння.

Окрім цього, в акті зафіксовано обставини відмови ОСОБА_1 від підписання та отримання адміністративних матеріалів з тих мотивів, що він не керував автомобілем та порушення ним правил етичної поведінки поліцейського під час спілкування з патрульними поліцейськими у частині використання ненормативної лексики та пасивного перешкоджання виконання ними своїх службових обов`язків, а також надання неправдивої інформації стосовно обставин події.

18.01.2023 до матеріалів службового розслідування долучено Довідку про результати дослідження відомостей з інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (т.2, а.с.10-), у відповідності до якої інформації 14.12.2022 від ОСОБА_1 щодо скоєння ДТП чи можливого незаконного складання стосовного нього адміністративних матеріалів або протиправних дій поліцейських на скорочений номер « 102» не надходило.

09.01.2023 головою дисциплінарної комісії головним інспектором ДГІ Національної поліції України капітаном поліції Дрьомовим К. складено доповідну записку «Про продовження строку проведення службового розслідування» із проханням продовжити строк службового розслідування на 15 календарних днів, яке, у свою чергу дозволено відповідно до резолюції Голови Національної поліції України від 10.01.2023 до №937 (т.2, а.с.14).

11.01.2023 Національної поліцією України видано наказ №14 «Про продовження строку службового розслідування», яким наказано продовжити строк службового розслідування, призначеного наказом Національної поліції України від 28.12.2022 №935, на п`ятнадцять календарних днів (т.2, а.с.15).

За результатами службового розслідування Т.в.о Голови національної поліції України генералом поліції третього рангу І. Виговським затверджено висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України ОСОБА_3 від 19.12.2022 №6923/27/01/8-22 (т.1, а.с.16-37), яким зафіксовано наступні обставини щодо позивача:

«…Згідно з відомостями інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІКС ІПНП) 14.12.2022 о 22.57 екіпажем УПП з позивним «Рубін-0905» на службовий планшетний пристрій 78А44Е) внесено службове завдання «Оформлення порушення ПДР» (подія « 102» № 95010404).

Крім того, згідно з відомостями ІКС ІПНП, 14.12.2022 о 23.47 екіпаж УШІ з позивним «Рубін-0904» на службовий планшетний пристрій 789D0) внесено службове завдання «Допомога іншому екіпажу, а саме «Рубіну-0905» (подія « 102» № 95011141).

В ході проведення службового розслідування 29 грудня 2022 року листом ДГІ за вих. № 2002/15-2022 надіслано запит до УПП з метою отримання відомостей про працівників УПП, які виїжджали на вказану пригоду, копії складених адміністративних матеріалів, а також відеозаписів з портативних відеореєстраторів поліцейських УПП, що здійснювалися під час спілкування з ОСОБА_1

30 грудня 2022 року за вх. № 2997 до ДГІ надійшов лист УПП з запитуваною та іншою необхідною інформацією.

Відповідно до дислокації сил та засобів роти № 6 батальйону №2 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП від 14.12.2022 екіпажі «Рубін-0905» та «Рубін-0904» заступили на службу для виконання службових обов`язків у Солом`янському районі м. Києва.

Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 2 полку № 1 (з обслуговування правого берега) старший лейтенант поліції ОСОБА_6 пояснив, що 14.12.2022 заступив на нічне патрулювання з обслуговування Солом`янського району м. Києва у складі екіпажу «Рубін-0905» разом зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 . Того ж дня близько 23.05 в рацію екіпаж почув інформацію про те, що на АДРЕСА_1 (блокпост) сталася ДТП і потрібна допомога наряду патрульної поліції для оформлення необхідних матеріалів. Оскільки їх наряд був вільний, прийняли виклик та вирушили до місця пригоди.

Як зазначив ОСОБА_6 , після прибуття на місце події побачили автомобіль VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 , який здійснив наїзд на пристрій для примусової зупинки транспортного засобу, біля якого перебували військовослужбовці військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України, поліцейські Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві (далі - Солом`янське УП), а також два чоловіки в цивільному одязі.

Зі слів ОСОБА_6 , опитавши та дослідивши пояснення, надані військовослужбовцями, вони встановили, що за кермом автомобіля перебував ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав явні ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці події та в закладі охорони здоров`я ОСОБА_1 відмовився, що підтверджується актом направлення до Київської міської наркологічної клінічної лікарні (далі - КМНКЛ) «Соціотерапія».

Ураховуючи зазначене, стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень складено адміністративні протоколи за частиною першою статті 130 та статтею 124 КУпАП, а також винесено постанову за частиною першою статті 126 КУпАП (оскільки водій на вимогу поліцейського не надав реєстраційний документ на транспортний засіб).

Також опитуваний додав, що на його запитання, де ОСОБА_1 працює, останній зазначив, що на даний момент він тимчасово безробітний, тому у зв`язку з порушенням комендантської години ОСОБА_1 та іншого чоловіка (брата ОСОБА_1 ) доставлено до Солом`янського УП. І лише у приміщенні адміністративної будівлі вказаного управління поліції встановлено, що ОСОБА_1 є діючим працівником поліції, про що сповіщено відповідні структурні підрозділи поліції. Фізична сила та спеціальні засоби до ОСОБА_1 не застосовувалися.

Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 2 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП старший лейтенант поліції ОСОБА_7 надав аналогічні за змістом пояснення.

Опитаний під час проведення службового розслідування поліцейський взводу №1 роти №6 батальйону № 2 полку № 1 (з обслуговування правої берега) УПП капрал поліції ОСОБА_8 пояснив, 14.12.2022 він заступив на нічне патрулювання у складі екіпажу «Рубін-0904» разом зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 . Під час несення служби по радіостанції надійшло повідомлення про необхідність надання допомоги екіпажу «Рубін-0905», який здійснював оформлення адміністративних матеріалів стосовно водія автомобіля VOLKSWAGEN GOL номерний знак НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , у якого були наявні ознаки алкогольного сп`яніння, за адресою: АДРЕСА_1 .

Після прибуття на місце їх нарядом надано допомогу в евакуації вказаного транспортного засобу, про що складено відповідний акт, а також ОСОБА_1 доставлено до адміністративного приміщення Солом`янського УП у зв`язку з настанням комендантської години, оскільки не було відомо, що він є працівником поліції.

Також ОСОБА_8 зазначив, що під час доставляння до Солом`янського УП ОСОБА_1 , останній поводив себе неетично та знервовано, крім того відчувався різкий запах алкоголю з його ротової порожнини.

Опитана інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП НПУ, яка тимчасово виконує обов`язки інспектора взводу № 2 роти № 6 батальйону № 7 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП (наказ ДПП від 20.09.2022 № 1211 о/с) старший лейтенант поліції ОСОБА_9 надала аналогічні за змістом пояснення, надані капралом поліції ОСОБА_8 . Перебіг вказаних подій також підтверджується відеозаписом з портативного відеореєстратора № 472115, який використовувався екіпажем «Рубін-0905» під час спілкування та оформлення адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_1 (акт перегляду відеоматеріалів, які надано УПП, від 03.01.2022 № 13/15-2023).

Крім того, під час перегляду відеозаписів установлено, що ОСОБА_1 ,. перебуваючи 14.12.2022 на місці вчинення ДТП, не визнавав факт керування ним транспортним засобом та його участь в автопригоді, постійно змінював свої пояснення, наголошував, що за кермом автомобіля був його брат, а він сидів поруч, потім зазначав, що він сидів позаду водія, потім - що приїхав на місце ДТП на маршрутці та велосипеді.

На запитання патрульних поліцейських, чи є він поліцейським, відповідав що ні, і лише пізніше (після складання стосовно нього адміністративних матеріалів), перебуваючи вже в адміністративній будівлі Солом`янського УП, куди його доставлено у зв`язку з настанням комендантської години, ОСОБА_1 визнав, що він є майором поліції, водночас відмовився називати підрозділ, в якому проходить службу.

У ході перегляду відеозаписів також з`ясовано, що патрульні поліцейські опитують із записом на портативний відеореєстратор військовослужбовців Національної гвардії України, що були свідками ДТП, які прямо вказують на ОСОБА_1 як на особу, що керувала автомобілем та вчинила ДТП. Поліцейські УПП пропонують особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, а саме ОСОБА_1 , пройти огляд на стан сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу газоаналізатора «Drager Alkotest» на місці або в закладі охорони здоров`я. Водночас ОСОБА_1 відмовляється від пропозиції уповноваженої особи, тобто працівника поліції, пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. Поліцейські попереджають його про наслідки, які тягне за собою його відмова, а саме порушення пункту 2.5 ПДР України та складання матеріалів про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП. При цьому останній знову зазначає, що він пасажир, а керував автомобілем його брат.

Необхідно зауважити, що при дослідженні відеозаписів чітко чутно незв`язне мовлення ОСОБА_1 , характерне для людини, яка вживала алкогольні напої та спостерігалися ознаки алкогольного сп`яніння.

Також під час перегляду відеофайлів установлено, що ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення зі складеними адміністративними матеріалами, отримання їх копії з мотивів, що він не керував автомобілем. Жодних заяв, скарг чи клопотань щодо незгоди з діями працівників поліції з приводу складання стосовно нього протоколу про адміністративне правопорушення за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» він не повідомляв.

Крім того, відеофайли містять фіксацію фактів порушення ОСОБА_1 правил етичної поведінки поліцейського під час спілкування з патрульними поліцейськими у частині використання ненормативної лексики та пасивного перешкоджання виконання ними своїх службових обов`язків, а також надання неправдивої інформації стосовно обставин події.

Протоколи серії ААД № 466144 та ААД № 370027 про адміністративні правопорушення, складені стосовно ОСОБА_1 , 11.01.2023 за вих. № 1198/41/11/4-2022 (УПП) надіслано до Солом`янського районного суду міста Києва.

Згідно з відомостями ІКС ІПНП постановою серії БАБ № 012938 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, за порушення вимог частини першої статті 126 КУпАП а саме непред`явлення на законну вимогу поліцейського реєстраційною документа на транспортний засіб, на ОСОБА_1 накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 425 гривень, яке сплачено 15 грудня 2022 року.

Таким чином, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності через невиконання ним вимог абзаців другого та третьою частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» у частині обов`язків водія, а також підпункту «б» пункту 2.1 через підпункт «а» пункту 2.4 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі - ПДР), хоча ОСОБА_1 як поліцейський повинен знати та виконувати передбачені законом вимоги патрульних поліцейських (зазначені у вказаних нормах), що є дисциплінарним проступком.

Також під час службового розслідування виникла необхідність опитати працівників Солом`янського УП, які в ніч з 14 на 15 грудня 2022 року несли службу на блокпосту, де ОСОБА_1 потрапив у ДТП, та працівників зазначеного управління поліції, які спілкувалися з ОСОБА_1 в адміністративній будівлі Солом`янського УП, щодо можливого порушення ним правил етичної поведінки поліцейського.

Опитаний під час проведення службового розслідування старший оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 обслуговування мікрорайону «Відрадний», студентських містечок НТУ «КПІ» та НАУ) Солом`янського УП капітан поліції ОСОБА_10 пояснив, що 14.12.2022 він заступив на добове чергування на блокпост, розташований за адресою: АДРЕСА_2 ), разом зі старшим лейтенантом полії ОСОБА_11 та військовослужбовцями НГУ.

Того ж дня приблизно о 22.59 він перебував у приміщенні блокпосту у цей час один із військовослужбовців на ім`я ОСОБА_12 пішов установлювати металеві перешкоди для зупинення транспортних засобів (їжаки). Саме тоді ОСОБА_13 почув, як ОСОБА_12 гучно почав кричати вимогу про зупинку, а потім звук удару автомобіля об перешкоду. Відразу підбігши до місця події, опитаний побачив автомобіль, який наїхав на перешкоду, установлену військовослужбовцем НГУ. У вказаному автомобілі були два чоловіки. Коли вони вийшли з транспортного засобу, у них були характерні ознаки алкогольного сп`яніння: різкий запах алкоголю з ротової порожнини та нечітке мовлення.

Згодом на місце події прибули працівники патрульної поліції, встановили особу водія транспортного засобу VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 , яким виявився ОСОБА_1 , та склали відповідні адміністративні матеріали стосовно нього, після чого доставили ОСОБА_1 до Солом`янського УП.

Опитаний під час проведення службового розслідування дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції №2 (з обслуговування мікрорайону «Шулявка») Солом`янського УП старший лейтенант поліції ОСОБА_11 пояснив, що 14.12.2022 він заступив на добове чергування на блокпост, розташований за адресою: АДРЕСА_2 ), разом з капіталом поліції ОСОБА_10 та військовослужбовцями НГУ.

Як зазначив ОСОБА_11 , того ж дня близько 23.00 він вийшов на проїжджу частину біля блокпоста і побачив автомобіль VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 , водій якого під час дії комендантської години вчинив ДТП, а саме наїзд на перешкоду (їжак), унаслідок чого транспортний засіб зазнав механічних пошкоджень. В автомобілі перебували двоє осіб, під час спілкування з ними виникла підозра, що особа, яка керувала автомобілем ( ОСОБА_1 ) перебуває в стані алкогольного сп`яніння (нестійка хода, запах алкоголю з ротової порожнини, нечітке мовлення).

Пізніше на місце події прибули працівники патрульної поліції, установили особу водія ( ОСОБА_1 ) та склали необхідні адміністративні матеріали. Як зазначив опитаний, під час спілкування з ним ОСОБА_1 правил етичної поведінки не порушував.

Опитаний під час службового розслідування військовослужбовець Національної гвардії України (в/ч НОМЕР_2 ) старший солдат ОСОБА_14 , пояснив, що 14.12.2022 ніс службу на блокпості за адресою: АДРЕСА_1 , та близько 22.54 розпочав виставляти загороджувальні й дорожні знаки на проїжджу частину дороги в межах території блокпосту. Близько 23.05 він побачив, як у його бік по проспекту Відрадному рухається автомобіль VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 . Ураховуючи темну пору доби, він розпочав за допомогою ліхтарика підсвічувати себе та засоби примусової зупинки. Проте водій транспортного засобу на це не відреагував і здійснив наїзд на засоби примусової зупинки (їжаки), унаслідок чого автомобіль зазнав механічних пошкоджень і зупинився.

Згодом, як зазначив ОСОБА_14 , він підійшов до дверей автомобіля (з боку водія) і побачив громадянина, особу якого пізніше було встановлено патрульними поліцейськими як ОСОБА_1 . Після цього водій вийшов із-за керма: під час спілкування від нього було чути різкий запах алкоголю. У зв`язку з цим на місце події викликано наряд патрульної поліції.

Опитаний під час проведення службового розслідування начальник сектору дізнання відділу поліції № 1 (з обслуговування мікрорайону «Відрадний» студентських містечок НТУ «КПІ» та НАУ) Солом`янського УП старший лейтенант поліції ОСОБА_15 пояснив, що 14.12.2022 заступив на добове чергування як відповідальний по Солом`янському УП. 15.12.2022 приблизно о 01.39 черговий Солом`янського УП повідомив йому, що до управління поліції доставлено громадянина ОСОБА_1 , при цьому останній відмовився ставити свій підпис у журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, який розпочато 29.11.2022, інвентарний № 55-75 (далі - Журнал).

Як зазначив ОСОБА_15 , під час спілкування ОСОБА_1 повідомив, що є працівником поліції та має звання «майор поліції». Водночас ОСОБА_1 мав характерні ознаки алкогольного сп`яніння, але повідомляв, що транспортним засобом керував його брат.

Через деякий час патрульні поліцейські поїхали з території Солом`янського УП, а братові ОСОБА_1 - ОСОБА_16 військовослужбовцями військкомату вручено повістку.

Пізніше, зі слів ОСОБА_15 , він вийшов супроводжувати ОСОБА_1 та його брата до воріт Солом`янського УП. У цей час ОСОБА_1 почав надавати незаконні вказівки щодо необхідності надання йому документації з чергової частини Солом`янського УП щодо його доставляння до адміністративної будівлі управління.

Крім того, опитаний повідомив, що ОСОБА_1 виявив до нього як до поліцейського неповагу, а саме називав «мусором». Фізична сила та спеціальні засоби до ОСОБА_1 не застосовувалися.

Опитаний під час службового розслідування оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Солом`янського УП лейтенант поліції ОСОБА_17 пояснив, що 14.12.2022 заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи № 2 Солом`янського УП. 15.12.2022 близько 01.41 оперативний черговий Солом`янського УП повідомив, що до управління поліції доставлено двох осіб, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_16 , за порушення комендантської години для складання відповідних адміністративних матеріалів. Указаних осіб записано до Журналу, проте ОСОБА_1 відмовився ставити свій підпис. Згодом ОСОБА_17 стало відомо, що ОСОБА_1 є діючим працівником поліції, тому він збирав необхідну документацію стосовно його брата (цивільна особа). Також опитаний зазначив, що ОСОБА_1 повідомив йому, що автомобілем керував його брат і саме він потрапив у ДТП.

Як зазначив ОСОБА_17 , через деякий час, коли вони супроводжували ОСОБА_1 та його брата до воріт Солом`янського УП, ОСОБА_1 почав поводитися зухвало, оскільки перебував у стані алкогольного сп`яніння, вимагав надати йому матеріали, які були зібрані стосовно його брата, що знаходилися в черговій частині Солом`янського УП.

До матеріалів службового розслідування долучено засвідчену належним чином копію вказаного Журналу, за результатами дослідження змісту якого інформація, з пояснень старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 та лейтенанта поліції ОСОБА_17 щодо відмови від підпису в ньому майора поліції ОСОБА_1 підтвердилася.

У свою чергу опитаний майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що 14.12.2022 він перебував на робочому місці з 08.45 до 18.20, після чого поїхав на власному транспортному засобі VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_3 , за сімейними справами. Близько 21.20 за адресою: вул. К. Комарова, 17, м. Київ, він ужив алкогольний напій «коньяк» приблизно 100 грамів, близько 22.30 сів за кермо свого автомобіля і вирушив до місця свого проживання ( АДРЕСА_3 ).

Як зазначив ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 він, керуючи автомобілем VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 , справді здійснив наїзд на перешкоду (їжак), який було зроблено з шматків арматури, через те, що на вулиці було темно, а перешкода неосвітлена.

На питання, чи керував він 14.12.2022 автомобілем VOLKSWAGEN GOLF номерний знак НОМЕР_1 , у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_1 повідомив, що ураховуючи кількість алкоголю, яку він ужив, та його вагу (120 кг), на його думку, він перебував в адекватному стані та контролював свої дії.

Стосовно питання щодо надання ОСОБА_1 14.12.2022 патрульним поліцейським недостовірних відомостей про особу, яка керувала автомобілем VOLKSWAGEN GOLF, номерний знак НОМЕР_1 , він повідомив, що таких відомостей не надавав. На питання, чому він проігнорував законні вимоги патрульних поліцейських щодо проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, зазначив, що не був упевнений у послідовності і правильності їх дій, оскільки патрульні поліцейські неправильно зазначили час скоєння ДТП (зі слів опитуваного, ДТП трапилася до настання комендантської години, а патрульні поліцейські нібито зазначили час 23.05).

Крім того, у своєму поясненні ОСОБА_1 вказав, що про факт ДТП повідомив начальника управління захисту інформаційних ресурсів ДІАП полковника поліції ОСОБА_18 . Він також наголосив, що зі змістом складених стосовно нього протоколів незгоден, водночас у графі протоколів «пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності» нічого не написав, що вказує на відсутність зауважень до змісту протоколу.

Зі слів ОСОБА_1 , за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» відомостей щодо неправомірних дій патрульних поліцейських він не повідомляв та взагалі жодним чином під час складання стосовно нього 14.12.2022 адміністративних матеріалів дій патрульних поліцейських не оскаржував.

Також ОСОБА_1 пояснив, що інформацію патрульним поліцейським стосовного того, що він є безробітним, не надавав і взагалі не пам`ятає, щоб у нього таке запитували, та додав, що під час спілкування з патрульними поліцейськими Солом`янського УП Правил етичної поведінки поліцейського не порушував.

На запитання, чому як водій він не пред`явив на законну вимог поліцейських УПП реєстраційний документ на транспортний засіб, через що стосовно нього винесено постанову серії БАБ № 012938 за порушення вимог частини першої статті 126 КУпАП, ОСОБА_1 повідомив, що розгубився та одразу не знайшов зазначений документ.

Крім того, ОСОБА_1 пояснив, що знає та дотримується вимог законів України «Про Національну поліцію», «Про дорожній рух», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 рок № 1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року з № 1576/29706 (далі - Правила етичної поведінки), Правил дорожнього рух) Порядку здійснення заходів під час запровадження комендантської години та встановлення спеціального режиму світломаскування в окремих місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Україні від 08.07.2020 № 573, а також розпорядження органів місцевого самоврядування щодо введення комендантської години в Києві та області з 23.00 до 05.00, інформацію про яке розміщено на офіційному інтернет-порталі КМДА та розповсюджено неодноразово через засоби масової інформації.

Підсумовуючи вказане та зважаючи на те, що ОСОБА_1 фактично укривав місце своєї роботи, йому поставлено запитання, чи згоден він з тим фактом, що всі його дії були спрямовані на уникнення адміністративної та дисциплінарної відповідальності, на що він відповів негативно.

Водночас на запитання, чи визнає ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного чи дисциплінарного проступку, якщо так, то в якій частині та стосовно чого, опитаний повідомив, що визнає в частині того, що керував транспортним засобом із запахом спиртного, яке вживав до цього.

Свою провину ОСОБА_1 визнав і зобов`язується в майбутньому такого більше не вчиняти.

Необхідно зазначити, що під час опитування ОСОБА_1 , хоча й усвідомив та визнав свою провину, в той же час надавав завідомо неправдиві пояснення в частині спростування ним у поясненні того факту, що на місці ДТП він не надавав інформацію поліцейським УПП, що автомобілем керував його брат. Також ОСОБА_1 намагався ввести в оману дисциплінарну комісії центрального органу управління поліції інформацією, що він дотримувався Правил етичної поведінки поліцейського під час спілкування з поліцейськими УПП та Солом`янського УП.

Пояснення ОСОБА_1 у зазначеній частині спростовуються поясненнями поліцейських УПП та Солом`янського УП, а також відеозаписом з портативного відеореєстратора патрульних поліцейських.

Тим самим ОСОБА_1 перешкоджав проведенню службового розслідування, чим порушено пункт 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807.» (далі Висновок).

Відповідно до змісту Висновку дисциплінарна комісія вважає, серед іншого:

1. Службове розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника ДІАП полковника поліції ОСОБА_3 від 19.12.2022 №6923/27/01/8-22, щодо можливого порушення службової дисципліни майором поліції ОСОБА_1 , головним інспектором відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів ДІАП, вважати завершеним.

2. Відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, - такими, що підтвердилися.

3. За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотриманні вимог пункту 1 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 2 та 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/2706, до майора поліції ОСОБА_1 , головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

26.01.2023, керуючись статтями 1, 11, 13, 19, 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII Національною поліцією України видано наказ №156 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки», пунктом 1 якого наказано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотриманні вимог пункту 1 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абзацу 2 частини 5 статті 14, абзаців 2 та 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/2706, до майора поліції ОСОБА_1 , головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т.3, а.с.210) (Тут і надалі оскаржуване та/або спірне рішення №1, Наказ №156).

03.02.2023 Національною поліцією України видано наказ №127 о/с «По особовому складу», яким наказано звільнити зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» майора поліції ОСОБА_1 (0018406), головного інспектора відділу електронної ідентифікації та міжвідомчої інформаційної взаємодії управління захисту інформаційних ресурсів Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України, із 07.02.2023 (тут і надалі спірне та/або оскаржуване рішення №2, Наказ №127 о/с, т.3, а.с.211).

Позивач не погоджується зі спірними рішеннями, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Громадянам, згідно із статтею 43 Конституції України, гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно із статтею 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

В силу положень частини 1 статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч. 3 ст. 11 Закону № 580-VIII).

Положеннями статті 17 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.

За правилами частини 1 статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно із пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

В розрізі положень частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України" (ч. 1 ст. 19 Закону № 580-VIII).

При цьому, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2 ст. 19 Закону № 580-VIII).

Так, Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно із частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, метою яких є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до абзаців 1, 3 пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України.

Таким чином, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно із положеннями статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

В силу вимог частин 1, 2, 3, 9, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно із частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У той же час, відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

В розрізі положень частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За правилами частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Крім того, вказаним Порядком № 893 передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Разом з цим, згідно із пунктом 7 розділу IV Порядку №893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Відповідно ж до пункту 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96).

Відповідно до правових висновків Верховного Суду у постанові від 14.04.2021 у справі №320/3085/20 працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Порушення моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Суд зазначає, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає виключно у разі вчинення безпосередньо ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання саме ним службової дисципліни.

Разом з цим, у постанові Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №160/6819/19, суд вказав, що «службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарна комісія наділена багатьма повноваженнями з метою встановити факти та обставини правопорушення, в тому числі проводити опитування, оцінювати пояснення поліцейського, витребовувати та вивчати документи та інші докази, отримувати консультації спеціалістів, користуватися базами даних тощо. Комісія встановлює, чи був факт порушення та чи винен у ньому поліцейський, а також визначає вид стягнення до поліцейського, у випадку, коли він визнається комісією винним. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.».

Більше того, Верховним Судом сформовано усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого прямий начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21 вересня 2018 року у справі № 824/227/17-а, від 21 квітня 2021 року у справі № 824/523/19-а, від 14 квітня 2021 року у справі № 320/3085/20 та інших.

Аналізуючи фактичні обставини справи суд вважає, що дисциплінарна комісія встановила всі обставини події та довела порушення позивачем службової дисципліни.

В той же час, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Провина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку в даному випадку проявляється у прямому умислі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій.

Дане порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування позивачем вимог чинного законодавства.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, що неодноразово були викладені у постановах, зокрема від 14.02.2018 у справі № 802/1142/16-а, від 02.05.2018 у справі № 802/1157/17-а.

Окрім цього суд вказує, що в матеріалах справи наявна постанова Солом`янського районного суду міста Києва від 07.04.2023 у справі № 760/1065/23, яка набрала законної сили 18.04.2023, у відповідності до якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 130 КУпАП, статті 124 КУпАП.

Піддано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративному стягненню за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, у виді штрафу в дохід Держави в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч ) гривень 00 копійок з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік (т.3, а.с.244-247).

У вказаній постанові зафіксовано також наступні обставини: «Судом було оглянуто відеозапис з боді-камери інспектора патрульної поліції 472115, з якого вбачається, що патруль поліції прибув за викликом за адресою м. Київ, пров. Відрадний 46, ДТП. Прибувши на зазначене місце, працівниками поліції було виявлено ОСОБА_1 , який перебував біля автомобіляGolf д.н.з. НОМЕР_1 . Разом із ОСОБА_1 перебувала особа, яка представилась, як брат ОСОБА_1 , повідомивши інспектора поліції, що він був за кермом. Інспектор поліції у відповідь повідомляє ОСОБА_1 , що свідки, присутні на місці ДТП, вказують на нього, як на водія транспортного засобуGolf д.н.з. НОМЕР_1 , який в`їхав у пристрій примусової зупинки. На місці ДТП присутній солдат ОСОБА_14 , письмові пояснення якого додані до протоколу, який вказує на ОСОБА_1 як на водія, який вийшов із салону автомобіля з водійського сидіння відразу після того, як відбулось ДТП. Свідок зазначив, що ОСОБА_1 , вийшовши із-за керма автомобіля, мовчав і нічого з приводу ДТП не повідомляв, на пасажирському сидінні в автомобілі сиділа інша особа не ОСОБА_1 , вказавши на пасажира /фрагмент відеозапису з 09:00 до 10:00/. Після пояснень даного свідка, інспектор поліції відбирає пояснення від ОСОБА_16 , який представився братом ОСОБА_1 , який стверджує, що саме він був за кермом транспортного засобу, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, оскільки відвозив брата ОСОБА_1 додому у бік Феофанії /фрагмент відеозапису з 10:00 до 11:38/. ОСОБА_1 повідомляє, що він попросив брата підвезти його додому, і брат допустив ДТП. Далі інспектор поліції відбирає пояснення у солдата ОСОБА_19 , який повідомив, що він перебував на посту, та почув крики напарника, він повернув голову та побачив, як автомобільGolf д.н.з. НОМЕР_1 в`їхав у їжака, допустивши ДТП, свідок вказує на ОСОБА_1 , як на особу, яка була за кермом автомобіля /фрагмент відео з 22:10 до 25:00/. У процесі спілкування, інспектор поліції зазначає про наявність у водія ОСОБА_1 ознак алкогольного сп`яніння, та водієві запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку, на що ОСОБА_1 повідомив, що огляд проходити відмовляється, оскільки транспортним засобом не керував, а в автомобілі перебував у якості пасажира. Потім ОСОБА_1 повідомляє інспекторам поліції, що на місце ДТП прибув на маршрутці, щоб підтримати свого брата. Після чого, відбувається складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 , який відмовився від отримання копій протоколів».

У постанові Солом`янського районного суду міста Києва від 07.04.2023 у справі № 760/1065/23, суд, надаючи оцінку дослідженим в судовому засіданні доказам у їх сукупності та взаємозв`язку, прийшов до висновку, що ОСОБА_1 за обставин, викладених у протоколах про адміністративне правопорушення серії ААД № 370027 від 14.12.2022 р. та серії ААД № 466144 від 14.12.2022 р., керував транспортним засобом Volkswagen Golf д.н.з. НОМЕР_1 , та порушивши вимоги п.п. 2.3.б), 12.1 ПДР України, скоїв наїзд на пристрій для примусової зупинки транспортних засобів, внаслідок чого транспортний засіб отримав механічні пошкодження, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, та відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на вимогу інспектора патрульної поліції, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 130 КУпАП.

При цьому суд у постанові Солом`янського районного суду міста Києва від 07.04.2023 у справі № 760/1065/23 критично оцінив пояснення ОСОБА_1 стосовно того, що він не керував транспортним засобом, оскільки вказані доводи водія спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема відеозаписом з місця ДТП з боді камери інспектора патрульної поліції 472115, з якого вбачається, що двоє свідків - очевидців ДТП вказали на ОСОБА_1 , як на водія транспортного засобу Volkswagen Golf д.н.з. НОМЕР_1 , який здійснив наїзд на пристрій для примусової зупинки транспортних засобів, та вийшовши з автомобіля мав ознаки алкогольного сп`яніння.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, беручи до уваги вище викладене суд вважає, що висновки службового розслідування відповідають фактичним обставинам справи, а дії позивача не відповідають вимогам законодавства, яким визначені основні обов`язки працівника поліції.

Наведене свідчить про ігнорування та недотримання позивачем вимог Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, а також безвідповідальне відношення до своїх функціональних обов`язків.

Щодо обрання виду дисциплінарного стягнення, застосованого до позивача, суд зазначає наступне.

Як вже було вказано судом вище, відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до службових обов`язків.

Суд вважає, що зібрані в межах службового розслідування докази та встановлені дисциплінарною комісією обставини в сукупності доводять невідповідність позивача високим вимогам до професійних і моральних якостей, якими повинен володіти поліцейський, і давали відповідачу підстави вважати, що позивач вчинив проступок, характер якого є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, Національна поліція України діяла обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Обраний відповідачем вид дисциплінарного стягнення в повній мірі узгоджується зі значимістю вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного Кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Що стосується цієї справи, то немає свідчень того, що під час розгляду справи існували будь-які керівні принципи та практика, які б встановлювали послідовне та обмежувальне тлумачення поняття «порушення присяги».

Суд враховує, що дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Складові цього поняття тісно пов`язані з морально-етичними нормами.

Отже, вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, - дії, пов`язані насамперед з низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Тому під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції, що мають бути доведені у визначеному порядку.

З матеріалів дисциплінарної справи судом встановлено вчинення позивачем дій, що за своїм характером дискредитують органи Національної поліції України, що поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції, та що такі дії негативно спливають на імідж та репутацію Національної поліції України та дають можливість застосувати до нього крайній, найбільш суворий захід дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби.

Таким чином, суд вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.

Що ж стосується тверджень представника позивача щодо порушення положень статті 26 Дисциплінарного статуту, суд звертає увагу на наступне.

Згідно із частиною 1 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.

Згідно із вимогами частини 5, 6 статті 26 Дисциплінарного статуту за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться у формі письмового провадження та може бути проведене як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

В першому випадку, дисциплінарною комісією складається висновок службового розслідування, а службове розслідування вважається завершеним завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

В другому ж випадку висновок, за результатами службового розслідування не складається, обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а службове розслідування вважається завершеним у день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Суд звертає увагу на те, що в мажах спірних правовідносин мало місце складання висновку дисциплінарною комісією, за результатами службового розслідування щодо ОСОБА_1 , відповідний Висновок затверджений 23.01.2023, а відтак, в розрізі положень абзацу 1 частини 6 статті 26 Дисциплінарного статуту, службове розслідування вважається завершеним 23.01.2023.

Враховуючи наведене, всі доводи представника позивач в цій частині, у тому числі щодо не врахування дисциплінарною комісією пояснень позивача, датованих після 23.01.2023 (дати затвердження Висновку) не можуть бути враховані судом, як підстава для скасування спірних рішень, оскільки такі пояснення подані після завершення службового розслідування.

Також суд вказує, що під час розгляду та вирішення спору по суті не встановлено обставин безпідставності призначення службового розслідування відносно ОСОБА_1 , оскільки таке службове розслідування призначено на підставі доповідної записки Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України від 19.12.2022 №6923/27/01/8-22 «Про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 », що у свою чергу не суперечить положенням частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту, призначене у спосіб, встановлений частиною 3 статті 14 Дисциплінарного статуту та проведено у строки, встановлені частиною 3 статті 26 Дисциплінарного статуту.

Отже, резюмуючи викладене суд вважає, що наказ Національної поліції України №156 від 26.01.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Департаменту інформаційно-аналітичної підтримки» в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції і, як наслідок оскаржуване рішення №2 є правомірними та такими, що прийняті в порядок, спосіб та в межах наданих повноважень НПУ.

Наведене зумовлює висновок суду про відсутність підстав для задоволення позовних вимог та має своїм наслідком відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог щодо поновлення позивача на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, з огляду на їх похідний характер.

Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відповідність оскаржуваних рішень критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, а відтак відсутні підстави для задоволення адміністративного позову в цілому.

В судовому засіданні 12.10.2023 судом оголошено вступну та резолютивну частину рішення. Повний текст рішення суду, з урахуванням перебування судді у відпустці в період з 23 по 27 жовтня 2023 року, складено 30.10.2023.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.