Справа № 302/1848/23
Суддя: Сидоренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 302/1848/23
Провадження № 2-а/302/35/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про залишення позовної заяви без руху
23.10.2023 смт. Міжгір`я
Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (адреса місцезнаходження: м.Хуст, вул.900-річчя Хуста, 29 Закарпатської області), про визнання протиправною та скасування постанови серії БАД №596056 про накладення адміністративного стягнення,
16.10.2023 року до Міжгірського районного суду Закарпатської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, про визнання протиправною та скасування постанови.
Оглянувши позовну заяву та копії документів долучених до позову, вважаю, що позовна заява подана без додержання вимог ст.161 ЦПК України та підлягає залишення без руху, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Частиною 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
За правилами адміністративного судочинства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати положенням статті 160 КАС України, а також вимогам статті 161 цього Кодексу.
Згідно з положеннями частин 1 та 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
В силу приписів ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Вивчивши подану ОСОБА_1 адміністративну позовну заяву та додані до позову документи, прихожу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.ст.160,161,172 КАС України, виходячи з наступного.
Згідно ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачена вимога, відповідно до якої до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Оглянувши долучені до позовної заяви документи, встановлено, що позивачем ОСОБА_1 не додано до позовної заяви оригіналу платіжного документу про сплату ним судового збору у встановленому розмірі та порядку або документу, який б підтверджував існування підстав для звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до Закону.
Отже, позовна заява подана без додержання вимог ст.161 ЦПК України, оскільки всупереч вимогам ч.3 ст.161 цього Кодексу до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з приписами ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються Законом.
З огляду на те, що відповідно до п.3 ч.1 ст.288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України «Про судовий збір».
Ст.5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.
Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.
Разом із тим, відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 (провадження №11-1287апп18), зазначено, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Отже, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, викладеного в постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З системного тлумачення законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст.25 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, за подання позовної заяви про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.
Крім того, в порушення вимог п.11 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Також, заявлені позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги, які викладені у змісті позову не відповідають предмету заявлених позовних вимог, зокрема: до суду позивач звертається з позову, який має предмет «про визнання протиправною та скасування постанови серії БАД №596056 про накладення адміністративного стягнення», однак у змісті позовних вимог (прохальна частина позову) позивач просить визнати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії БАД №596056 від 13.10.2023 року, складену поліцейським Сідей І.В, протиправною у повному обсязі та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення. Отже, у змісті позову про скасування оскаржуваної постанови взагалі не йдеться та позивачем така вимога не заявляється, що суперечить предмету позову.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи наведене позовну заяву необхідно залишено без руху із встановленням позивачу строку необхідного для усунення недоліків.
Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановленихст.160 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
За таких вищенаведених обставин вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху та запропонувати позивачу усунути вказані вище недоліки.
Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у поданні оригіналу квитанції про сплату судового збору, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону та уточнити позовні вимоги, конкретизував предмет та зміст заявлених позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене, за наявністю вищенаведених обставин пред`явлений позивачем ОСОБА_1 адміністративний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки недотримання позивачем вимог чинного КАС України перешкоджає розгляду справи по суті.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.132,160,161,169 КАС України, суддя -
П О С Т А Н О В И В :
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.
Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.
Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області: Ю. В.СИДОРЕНКО