Справа № 340/4512/23
Суддя: С.В. ДЕГТЯРЬОВА
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4512/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дегтярьової С.В. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. В. Чміленка, 41, )

про визнання протиправним та скасування наказу, -

УСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.06.2023 року №811 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

В обґрунтування позовних вимог вказував на безпідставність притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зазначив, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях заступника начальника сектору ДОП ВП Олександрійського РВП ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, а тому відповідачем порушено принцип індивідуальної відповідальності. В чому саме полягає невиконання чи неналежне виконання позивачем своїх обов`язків, висновок службового розслідування, на підставі якого винесено оскаржуваний наказ, не містить.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.06.2023 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) (а.с.31-32 т.1).

17.07.2023 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву (а.с.170-181). У відзиві вказано, що ОСОБА_1 не надано будь-яких підтверджуючих матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, відповідної роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, а тому дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивачем не вживались заходи зі зміцнення та дотримання службової дисципліни, запобігання вчиненню підлеглими поліцейськими правопорушень у сфері антикорупційного законодавства, що, як наслідок, призвело до надзвичайної події за участі ОСОБА_2 (а.с.175).

28.07.2023 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якому він наполягав на своїй позиції (а.с.202-209 т.1).

04.08.2023 року представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив (а.с.216-222 т.1).

11.08.2023 року представником позивача подано додаткові пояснення, а 16.08.2023 року - відповідачем додаткові заперечення (а.с.224-226, 236-239 т.1).

Ухвалою від 29.08.2023 р. продовжено розгляд справи №340/4512/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 26.09.2023 року (а.с.240 т.1).

Ухвалою від 26.09.2023 р. закрито підготовче засідання та вирішено розглядати справу в порядку письмового провадження по суті (а.с.14 т.2).

Дослідивши доводи позовної заяви та відзиву на неї, інші докази та матеріали суд дійшов встановив наступне.

Капітан поліції ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року проходить службу в органах поліції, з 08.10.2021 року - на посаді начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області (а.с.14 т.1).

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, абзацу 2 частини 1 та абзацу 1 частини 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, та на підставі наказу ГУНП в Кіровоградській області від 06.06.2023 року №797 "Про призначення проведення службового розслідування", дисциплінарною комісією проведено службове розслідування за фактами внесення 15.03.2023 року третім слідчим відділом бюро розслідувань, розташованого у м.Миколаєві, за викладеними заяві ОСОБА_3 фактами відомостей до ЄРДР за №0000024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України вимагання та отримання неправомірної вигоди заступником начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_2 , затримання останнього в порядку статті 208 КПК України (а.с.131-145 т.1).

За результатами службового розслідування складено та затверджено начальником ГУ НП в Кіровоградській області висновок службового розслідування (а.с.131-145 т.1).

У висновку вказано, що 06.06.2023 до ГУНП в Кіровоградській області надійшла інформація про те, що цього ж дня близько 19.30 співробітниками ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) спільно з працівниками Кіровоградської обласної прокуратури та Кіровоградського управління ДВБ НПУ, у рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000024, внесеного до ЄРДР 15.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, затримано заступника начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції за вимагання та отримання неправомірної вигоди в сумі 20 000 гривень від жительки м.Олександрія, за непритягнення останньої до адміністративної відповідальності за порушення правил торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку та не перешкоджання у подальшій діяльності, пов`язаній з торгівлею тютюнових виробів без марок акцизного податку, якого затримано у порядку статті 208 КПК України.

Встановлено, що 15.03.2023 до Кіровоградського управління ДВБ Національної поліції України із письмовою заявою звернулася з цього приводу ОСОБА_3 . Того ж дня за вказаним фактом ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) було внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України.

Під час проведення службового розслідування з наданих копій матеріалів досудового розслідування та пояснень ОСОБА_3 встановлено, що 12.03.2023 приблизно о 10:00 год., ОСОБА_2 прибув до кіоску в м. Олександрія де, будучи службовою особою, виявив факт реалізації тютюнових виробів без марок акцизного збору.

Також, ОСОБА_2 у зв`язку з виконанням службових обов`язків заступника начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області стало відомо, що ОСОБА_3 здійснює господарську діяльність з роздрібної торгівлі тютюновими виробами, та раніше, а саме, у 2022 році, притягувалась до адміністративної відповідальності за ч. 1ст. 156 КУпАП за реалізацію сигарет без марок акцизного збору.

За результати моніторингу підсистеми «Єдиний облік» ІКС ШНП України встановлено, що ОСОБА_2 про факт виявлення здійснення підприємницької діяльності ОСОБА_3 пов`язаної з торгівлею тютюновими виробами без марок акцизного податку на лінію « 102» чи іншим способом до підрозділів поліції не повідомив, та не вжив жодних заходів щодо припинення та документування (складання протоколу про адміністративне правопорушення) виявленого адміністративного правопорушення, у тому числі підлеглими.

Натомість, ОСОБА_2 висловив громадянці ОСОБА_3 прохання надавати йому неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 5000 грн. щомісячно, за невжиття ним, ОСОБА_2 , та підлеглими йому працівниками сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області заходів щодо виявлення та припинення виявлених в діях ОСОБА_3 адміністративних правопорушень та не складання стосовно неї протоколів про адміністративні правопорушення.

При цьому, ОСОБА_2 повідомив, що може створити проблеми ОСОБА_3 , додавши, що він та підлеглі йому працівники можуть постійно здійснювати перевірки кіоску, та якщо ОСОБА_3 цього не хоче, то можна з ним домовитися, а також запропонував розраховуватись за чотири місяці наперед, сплативши йому 20 000 грн.

ОСОБА_3 вимушена була погодитися на вказану пропозицію ОСОБА_2 . Однак, розуміючи, що дії ОСОБА_2 незаконні, ОСОБА_3 15.03.2023 звернулась із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Кіровоградського управління внутрішньої безпеки Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.

В подальшому, 14.04.2023 приблизно о 16:30 год., ОСОБА_2 , прийшов до кіоску де будучи службовою особою, всупереч інтересам служби, одержав від ОСОБА_3 першу частину неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 5000 грн.

В подальшому 10.05.2023 близько 21:00 год. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за ініціативи останнього зустрілись в парку, що знаходиться між вулицею Нагорною та проспектом Будівельників у м. Олександрія. Під час розмови ОСОБА_3 , зрозумівши, що ОСОБА_2 має намір одержати грошові кошти, повідомила, що на даний час в неї відсутня достатня сума, а тому вона не може з ним розрахуватись. ОСОБА_2 повідомив, щоб ОСОБА_3 зателефонувала йому в кінці цього місяця та розрахувалась з ним, коли в неї буде така можливість.

06.06.2023 ОСОБА_2 перебував на службі, а саме в Олександрійському РВП ГУНП в Кіровоградській областям. Олександрія, вул. 6-го грудня, 34) та займався службовими справами. Після завершення робочого дня близько 19.15, ОСОБА_2 залишив приміщення Олександрійського РВП та на власному автомобілі, перебуваючи в цивільному одязі, без спеціальних засобів та вогнепальної зброї, поїхав до місця здійснення торгівлі ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Надалі, приблизно о 19.36, перебуваючи в кіоску ОСОБА_3 передала ОСОБА_2 решту раніше обумовленої неправомірної вигоди у сумі 15 000 гривень.

Після отримання неправомірної вигоди ОСОБА_2 повернувся до свого припаркованого поруч автомобіля, де він був затриманий працівниками ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) спільно з працівниками Кіровоградської обласної прокуратури та Кіровоградського управління ДВБ НП України. Під час зовнішнього огляду останній добровільно видав правоохоронцям предмет вчинення злочину, а саме грошові кошти в сумі 15 000 гривень. ОСОБА_2 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і стосовно нього було складено протокол про затримання, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, та поміщено до ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Кіровоградській області.

Загалом, 14.04.2023 та 06.06.2023 ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_3 грошові кошти в сумі 20 000 гривень.

07.06.2023 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні №0000024 розпочатому 15.03.2023, за фактом прохання та одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

У висновку службового розслідування вказано, що безпосереднім керівником ОСОБА_2 являється начальник сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області - капітан поліції ОСОБА_1 , який, відповідно до пунктів 6 та 14 розділу II посадової інструкції начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 17.06.2022 № 198/114-2022, здійснює керівництво дільничними офіцерами поліції відділу превенції, забезпечує контроль та координацію їх діяльності з охорони публічного порядку та забезпечення публічної безпеки, проведення профілактичної роботи.

У висновку службового розслідування вказано, що пунктом 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УШ, визначено, що керівник несе відповідальність за дотриманням підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни, окрім іншого, керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу зі зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

На момент проведення службового розслідування, до дисциплінарної комісії ОСОБА_1 не надано будь-яких підтверджуючих матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, відповідної роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі, в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, а тому дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 не вживались відповідні заходи зі зміцнення та дотримання службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими поліцейськими правопорушень у сфері антикорупційного законодавства, що, як наслідок, призвело до надзвичайної події за участі ОСОБА_2 .

У відзиві на позов відповідач вказав, що позивачем допущено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-УЇЇІ «Про Національну поліцію», пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УШ, підпункту 1 пункту 1.3 розділу І, підпункту 1 пункту 2.3 розділу II Правил внутрішнього розпорядку для поліцейських Головного управління, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів ГУНП в Кіровоградській області, затверджених наказом ГУНП в Кіровоградській області від 01.12.2021 № 787, пунктів 3 та 12 розділу II посадової інструкції начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 17.06.2022 № 198/114-2022, що виразилося у свідомому ігноруванні вимог чинного законодавства, службової дисципліни, неналежній організації проведення профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни особовим складом сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції щодо дотримання ним вимог дисципліни та законності, що стало одним із чинників настання надзвичайної події за участі особового складу.

З урахуванням обставин встановлених проведеним службовим розслідуванням, керуючись абзацом 2 підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», вирішено застосувати до начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Дані обставини стали підставою для звернення з позовом до суду.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України Про національну поліцію від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).

Так, частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII визначено, що Національна поліція України (поліція) це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (частина перша статті 3 Закону № 580-VIII).

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, серед іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2); поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень (пункт 3); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (пункт 4); знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку (пункт 8).

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила №1179).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом частини першої, пункту 1 частини дев`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, зокрема, одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

Частинами першою та третьою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 7 листопада 2018 року № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі Порядок № 893, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Із аналізу наведених вище норм законодавства вбачається, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із посади слугував висновок службового розслідування, затверджений 08 червня 2023 року начальником ГУНП в Кіровоградській області.

Відповідач вказав, що відповідно до посадових інструкцій начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, капітана поліції ОСОБА_1 № 198/114-22 від 17 червня 2022 року, визначено:

- п.3 Розділу II «Завдання, обов`язки та повноваження», зобов`язаний дотримуватись обов`язків поліцейського визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а також Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179;

- п.6 Розділу П «Завдання, обов`язки та повноваження», здійснює керівництво дільничними офіцерами поліції відділу превенції, спрямовує і координує їх діяльність з охорони публічного порядку та забезпечення публічної безпеки, проведення профілактичної роботи;

- п.12 Розділу II «Завдання, обов`язки та повноваження», здійснює контроль і облік службової діяльності щодо реалізації усіх покладених на них завдань і функцій, дотримання ними законності при розгляді звернень громадян, виконання інших службових обов`язків.

Розділ V «Відповідальність», несе особисту відповідальність у порядку визначеному чинним законодавством, ч.1 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію», ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у тому числі за невиконання або неналежне виконання завдань та обов`язків, покладених на нього зазначеною посадовою інструкцією.

Відповідно до ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

3) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Стаття 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, визначає, що керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідач посилався на те, що керівник повинен забезпечувати та організовувати службову діяльність підлеглих, подавати їм приклад та в першу чергу особисто дотримуватися вимог законів, наказів, розпоряджень, службової дисципліни та ін.

При цьому представник відповідача вказує, що сам факт вчинення підпорядкованим особовим складом порушень службової дисципліни свідчить про неналежне виконання посадових обов`язків та обов`язків визначених для керівника нормами Дисциплінарного статуту Національної поліції України та посадовими інструкціями.

Суд звертає увагу сторін на те, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі, в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.

Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначене.

Разом із тим, вирішуючи питання правомірності застосування до працівника поліції дисциплінарного стягнення на підставі висновку службового розслідування, адміністративний суд має з`ясувати, чи відповідають висновки службового розслідування меті та підставам його призначення, і чи дійсно в ході проведення службового розслідування підтвердилися відомості, які стали підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.

Належить звернути увагу на те, що відповідальність особи наступає виключно за вчинення протиправного діяння, для чого необхідно встановити в чому полягали саме незаконні дії особи, до яких негативних наслідків це призвело, встановити причинний зв`язок між такими негативними наслідками та протиправними діями особи.

У порушення вимог ст.ст.4 та 5 Порядку №893 у описовій частині висновку службового розслідування не викладено відомостей, що належали бути встановленими під час проведення службового розслідування, а саме - обставини вчинення саме ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, а в резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не вказано аналізу таких обставин на предмет обґрунтованості висновку щодо наявності або відсутності в його діях або бездіяльності дисциплінарного проступку, в тому числі, не зазначено юридичної кваліфікації таких дій (бездіяльності) з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Посилання на те, що ОСОБА_1 не надав будь-яких підтверджуючих матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі, в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, не є підставою для беззаперечного висновку про те, що позивачем такі заходи не вживались. При цьому твердження, що єдиним доказом проведення роботи керівника зі своїми підлеглими можуть бути лише складені матеріали, повинне бути обґрунтоване відповідними нормами з такою вимогою, що в даній ситуації здійснене не було ні у ході службового розслідування, ні у ході розгляду даної справи (а.с.175).

Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Звільнення з посади є доволі суровим видом дисциплінарного стягнення, який передує найсуворішому - звільненню із служби в поліції, який є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Згідно із частиною 3 статті 3 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Проаналізувавши вищевикладені обставини, приймаючи до уваги те, що суб`єктом владних повноважень не доведено вини ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку його підлеглим ОСОБА_2 , суд вважає, що звільнення позивача було протиправним, а тому оскаржуваний наказ підлягає скасуванню у судовому порядку в частині, що стосується позивача.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1073,60 грн. (а.с.28), а тому суд стягує на користь позивача документально підтверджені судові витрати (судовий збір) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, який прийняв протиправне рішення.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.06.2023 року №811 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області", яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1073,60 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. ДЕГТЯРЬОВА