Справа № 420/21329/23
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2023-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 16 серпня 2023 року надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України), в якому позивач просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023 р.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС ІМПОРТ» понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2400,65 грн. грн. (дві тисячі чотириста гривень 65 копійок).

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» в обґрунтування позовних вимог зазначило, що ним було подано достатньо доказів на підтвердження заявленої митної вартості товару за основним методом. Проте Одеською митницею, всупереч вимогам діючого законодавства за результатами опрацювання поданих митних декларацій та документів, винесена картка відмови у прийнятті митної декларації та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Позивачем наголошувалося, що Одеською митницею в оскаржуваному рішенні не наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не зазначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Позивач не погоджується із зазначеними у рішенні доводами митного органу та стверджує, що подані ним документи містять достатньо відомостей, що визначають та підтверджують митну вартість товару.

Позиція відповідача обґрунтовується наступним

Відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та зазначає, що на виконання вимог статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з МД № 23UA47U6 від 08.08.2023 року було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023, а саме: Згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT,- що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості. У поданих документах відсутня Документ сформований в системі «Електронний суд» 05.09.2023 5 інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі як найменування товару. У висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару.

Відповідач зазначає, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митною декларацією (МД) № 23UA47U6 від 08.08.2023 року містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, були підставою для прийняття митницею рішень про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Таким чином, на переконання відповідача, Одеська митниця, під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішення про коригування митної вартості товарів, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підставі для задоволення адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт».

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в порядку ст.262 КАС України.

05 вересня 2023 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву (вхід. ЕС/10045/23) з доданими доказами та клопотання (вхід. № ЕС/10048/23) про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2023 року в задоволенні клопотання представника Одеської митниці про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару відмовлено.

Станом на 25 жовтня 2023 року будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиція позивача та відповідача, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС ІМПОРТ» (далі за текстом «Позивач») та Компанією «ZOMAX LIMITED» (Hong Kong) було укладено Контракт №2021TS0192 від 23.11.2021 року, відповідно до якого продавець здійснює поставку та продає, а покупець приймає товар: транспортні засоби, комплектуючі та запасні частини до них різних виробників, різного стану та комплектності, згідно з умовами цього Контракту.

Згідно п. 1.2., 2.2. Контракту характеристики, умови поставок та особливості товару по даному Контракту повинні бути вказані в Специфікації та/або в Інвойсах, які є невід`ємною частиною цього Контракту. Якісні та кількісні характеристики Товару визначаються Специфікаціями та/або Інвойсами.

Відповідно до п.п. 4.1. - 4.4. Контракту ціна за товар по даному Контракту встановлюється в доларах США. Ціни на товар вказуються в Інвойсах, які є невід`ємною частиною цього Контракту, для кожної поставки окремо. Загальна вартість Контракту визначається додаванням вартості всього поставленого товару. Загальна вартість Контракту визначається в розмірі 2 150 000,00 (два мільйони сто п`ятдесят тисяч) доларів США та може бути змінена за згодою сторонами цього Контракту.

За умовами п.п. 5.2., 5.3. Контракту оплата за товар, що постачається по даному Контракту, здійснюється шляхом банківського переказу протягом 6 (шести) календарних місяців з моменту (дати) перетину товарів митного кордону України. Можлива оплата шляхом здійснення попереднього платежу у розмірах та на умовах, обумовлених додатково у Додатках (Інвойсах) конкретного постачання.

В свою чергу, п. 3.4. визначено, що умови поставки по даному Контракту розуміються у відповідності до їх трактування «Інкотермс-2020».

На виконання Контракту Продавцем було узгоджено постачання товару, по цінам, вказаним в рахунку-фактурі (інвойсі) №086 від 12.06.2023 р., вартість товару становить 26187,00 доларів США.

З метою здійснення митного оформлення товару, представником позивача, (декларантом) було подано митну декларацію, в якій митна вартість товару була визначена за ціною інвойса (рахунку-фактури) №23UA47U6 від 08.08.2023 р.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення Декларант надав митному органу разом з декларацією наступні документи: 0271 Пакувальний лист №086 від 12.06.2023 року, 0380 Рахунок-фактура (iнвойс) №086 від 12.06.2023 року, 0704 Мастерконосамент №MEDURX667260 від 12.06.2023 року, 0714 Домашній коносамент №SZX230694340 від 12.06.2023 року, 0730 Автотранспортна накладна №1081626 від 04.08.2023 року, 0821 Супровідний документ T1 №23ROCT67 від 03.08.2023 року, 0861 Сертифікат про походження товару №23C4407B0055/00166 12.06.2023 року, 3016 Висновок про вартісні характеристики товару ЗВІТ №AS230808-001 від 08.08.2023 року, 4100 Зовнішньоекономічний договір (контракт) №2021TS0192 від 23.11.2021 року, 4103 Доповнення до зовнішньоекономічного договору (Специфікація) №086 від 12.06.2023 року, Незважаючи на вказаний перелік документів, Одеська митниця відмовила у митному оформленні (випуску) товарів та Декларантом було отримано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2023/000668 від 09.08.2023 року та Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023 року, яким було здійснено коригування до рівня митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з заявленої декларантом по товару №1 301 дол.США/шт до 508,82 дол. США/шт (МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023 партія товару 96 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником); по товару №2 301 дол.США/шт до 311,91дол. США/шт (МД UA403020/2022/026054 від 07.12.2022 партія товару 111 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії.

Оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару містить наступні підстави для відмови в прийнятті митної декларації за заявленою декларантом митною вартістю товарів, а саме:

1) Згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT, що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості;

2) У поданих документах відсутня інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі як найменування товару. 3) У висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару. Як вбачається зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів, заявлену декларантом митну вартість товару за ціною угоди митним органом не може бути визнано внаслідок виявлених розбіжностей та не підтвердження заявленої декларантом митної вартості шляхом надання додаткових документів. Митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена митним органом згідно з положеннями статті 59 МКУ - у митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами; 60 МКУ - у митного органу немає документально підтвердженої інформації щодо якості товару з заявленою торгівельною маркою, що унеможливлює його порівняння з раніше заявленими торговими марками та репутацією цих товарів на ринку; 62,63 МКУ - у митного органу відсутня інформація, необхідна для обчислення вартості на основі віднімання та додавання вартості.

Митний орган пропонує визначити митну вартість оцінюваних товарів шляхом застосування резервного методу визначення митної вартості з використанням способів, які є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ), згідно з положеннями ст.64 МКУ, ґрунтуючись на раніше визнаних митними органами митних вартостях товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Оскільки декларант надіслав електронне повідомлення в якому зазначив, що надав вичерпний перелік наявних у нього документів, то, на підставі аналізу наявної у митного органу інформації згідно з положеннями п.1 ст.55 МКУ,- митним органом буде здійснено коригування митної вартості до рівня митної вартості аналогічних товарів (буде застосовано обґрунтовану гнучкість в застосуванні методу).

Позивач, вважаючи, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, таким, що прямо суперечить нормам та вимогам Митного кодексу України, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Оцінивши належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає, що оскаржуване рішення та картка відмови є необґрунтованими, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Джерела права та висновки суду

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно частини 1 статті 49 Митного кодексу України (далі МК України): митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною 1 статті 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою

Відповідно до частини 1 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з частиною 2 статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною 4 статті 53 МК України , у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

У частині 5 статті 53 МК України зазначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

У відповідності до частини 1 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 2 статті 54 МК України , контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

У частині 3 статті 54 МК України зазначено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 7 статті 54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Відповідно до частини 1 статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Згідно з частиною 2 статті 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

У відповідності до частини 3 статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу .

Відповідно до частини 4 статті 57 МК України, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно з частиною 2 статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що обов`язок доведення митної ціни товару покладений на декларанта, а у митного органу, у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є право витребувати додаткові документи.

Враховуючи зазначені норми матеріального права, суд зазначає, що сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є, зокрема, зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України заборонено.

Як встановлено судом, при перевірці митної декларації та поданих до неї документів, митний орган виявив, на його думку, наявність розбіжностей у поданих документах, та у порядку ч.2,3 ст.53,54 МК України, запитав додаткові документи, які б могли спростувати виявлені митним органом розбіжності.

Так, в оскаржуваному рішенні митним органом було вказано, що згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT,- що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості.

Зазначені обставини суд оцінює критично з огляду на те, що вони жодним чином не можуть впливати на визначення митної вартості імпортованого позивачем товару з огляду на наступне.

На сьогодні діють Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс), - це міжнародні правила по тлумаченню найбільш широко використовуваних торгових термінів в області зовнішньої торгівлі, у них зазначені яка з сторін договору купівлі - продажу повинна здійснити необхідні для перевезення та страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, та які витрати несе кожна з сторін. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Обрані сторонами умови зовнішньоекономічного договору умови поставки товару визначають те, які витрати включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари або іншими словами, визначають конкретні складові митної вартості товарів. Термін CPT (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination), ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим.

Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

У відповідності до п. А.3 Інкотермс продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до узгодженого пункту в названому місці призначення звичайним маршрутом і в звичайно прийнятий спосіб. Якщо такого пункту не узгоджено або не визначено практикою поставок, продавець може вибрати пункт у межах названого місця призначення, який найбільш задовольняє його цілям.

Згідно з п. Б.3 Інкотермс за умовами поставки СРТ у покупця відсутній обов`язок на укладення договору перевезення. Відповідно до п. 9.3. Інкотермс "C"- терміни вимагають від продавця укласти договір перевезення на звичайних умовах за свій власний рахунок.

Тому пункт, до якого він повинен оплачувати транспортні витрати, обов`язково має бути зазначений після відповідного "C"-терміна. Сутнісна природа "C"- термінів як умов договорів відправлення також відображається у використанні документарних акредитивів як переважного засобу платежу за цих обставин.

У випадках, коли сторони договору купівлі-продажу домовилися, що продавець одержить оплату при поданні погоджених вантажовідправних документів до банку у відповідності з умовами документарного акредитиву, несення продавцем подальших ризиків і витрат після одержання оплати, за акредитивом чи іншим шляхом, після відвантаження й відправлення товару суперечило б ключовій меті документарного акредитиву.

Звичайно, продавцю доведеться нести витрати за договором перевезення незалежно від того, чи фрахт підлягає оплаті вперед відправки (в пункті відправки), чи то в місці призначення; однак додаткові витрати, що можуть виникнути внаслідок подій, що матимуть місце після відвантаження й відправлення, обов`язково покладаються на покупця.

Отже, митним органом помилково зазначено щодо неможливості з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості, оскільки на продавця покладаються витрати за договором перевезення незалежно від того, чи сплачується фрахт після відвантаження або після прибуття до пункту призначення.

Крім того, митним органом було зазначено, що у поданих документах відсутня інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі і специфікації до контракту як найменування товару, відносно чого суду зазначає наступне.

На виконання умов контракту згідно інвойсу №086 від 12.06.2023 року позивачу поставлено товар, з метою митного оформлення якого було подано митну декларацію та всі наявні документи, в яких зазначено відомості щодо торгової марки, моделі, виробника, кількості, вартості, тощо, а саме:

- Товар 1 - Мотоцикл новий - 82 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2023. Модельний рік виготовлення - 2023. Мотоцикли знаходяться у частково розібраному стані для зручності у транспортуванні;

- Товар 2 - Мотоцикл новий - 5 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння -2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення - 2021.

Мотоцикли знаходяться у частково розібраному стані для зручності у транспортуванні.

Слід зазначити, що позивачем здійснювалося митне оформлення по товару згідно інвойсу №086 від 12.06.2023 року, в якому міститься необхідна інформація для визначення та ототожнення відомостей щодо товару, а саме: у графі «Опис» (Description) вказано найменування товару «GEON PN 200», у графі «Специфікація» (Specification) зазначено об`єм двигуна 199 см3, стан товару новий (New), вказано походження товару (origin) - Китай, вагу, кількість, ціну та загальну вартість.

Поміж іншого, вичерпна інформація щодо товару міститься в специфікації №086 від 12.06.2023 року та пакувальному листі №086 від 12.06.2023 року.

Копія митної декларації країни відправлення №23ROCT67 від 03.08.2023 року, також містить відомості щодо товару, зокрема: у графі 31 міститься найменування товару GEON / 87 шт. МОТОЦИКЛИ З АВТО. 199 СС, НОВИЙ, СЕРІЯ CF. ВКАЗАНО = 87 ШТУК (GEON / 87 Ambalaji PK. MOTOCICLETE CU САР. 199 СС, NOI, SERII CF. SPECIFICATE = 87 BUCATI); у графі 33 зазначено код товару 87112098; у графі 44 вказано документ, за яким поставляється товар, а саме, за кодом №380 - інвойс №086, також вказано вартість товару 26187 USD.

Крім того, рахунок-фактура (інвойс) - вид комерційного рахунка, на підставі якого здійснюється оплата за товар. Затвердженої форми рахунку-фактури чи рахунку проформи та вимог щодо їх заповнення законодавством України не передбачено.

Згідно загальносвітової практики, рахунок-фактура має містити дату складання, найменування та реквізити продавця і покупця, найменування товарів, їх ціну, загальну вартість рахунку, валюту, ставки та розмір податку. Також, в рахунку - фактурі можуть зазначатись реквізити зовнішньоекономічної угоди, відповідно до якого здійснюється поставка, реквізити відвантажувального документа, платіжні реквізити та інші відомості, у разі якщо їх наявність в рахунку-фактурі передбачена умовами договору, такі як умови поставки, умови оплати, місце завантаження, розмір та підстави надання знижок.

Відповідно до п. 20 Рекомендації Європейської економічної комісії ООН № 6 від 01.09.1983 року «Формуляр - зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі» у графі «Перелік товарів (кодом та/або повністю); кількість; ціна за одиницю товару» визначено, що розташування відомостей у цьому полі вільного використання залишено на розсуд продавця в залежності від виду товару та т.д. Для деяких видів товарів це може поєднуватися з наведеним вище описом товарів; у разі потреби можна змінювати розподіл місця по вертикалі шляхом переміщення пунктирною лінії. Перелік має бути докладним для ідентифікації різних товарів у партії, доставленої кількості, ціни за одиницю товару, знижок за кількість та всіх інших відомостей, необхідні для контролю розрахунку сум, зазначених у рахунку.

Таким чином, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості митний орган має впевнитись, що рахунок - фактуру можна ідентифікувати з поставкою оцінюваного товару та він містить відомості, які підтверджують відомості щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті.

За наведеного, суд вважає, що вказані документи містять всю необхідну інформацію щодо поставленого товару, із зазначення торгової марки і виробника та охоплюють кількісні, якісні та вартісні показники всього товару. Інформація про товар, повністю співпадає з відомостями, зазначеними в МД декларантом, та узгоджується з відомостями в товаросупровідних документах, в тому числі, з реквізитами, необхідними для ідентифікації ввезеного товару.

Поміж іншого у рішенні було наведено, що у висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару, відносно чого суд зазначає наступне.

Для митного оформлення товару разом з декларацією позивачем було надано Звіт про оцінку нерозмитнених мотоциклів, що ввозиться на митну територію України GEON PN 200 №AS230808-001 від 08.08.2023, підготовлений спеціалізованою експертною організацією ТОВ «ЦЕНТР НЕЗАЛЕЖНОЇ ЕКСПЕРТНОЇ ОЦІНКИ», що є суб`єктом оціночної діяльності (Сертифікат № 863/21 виданий Фондом державного майна України 25.11.2021 р.), складений на основі представлених супровідних документів, який охоплює кількісні, якісні та вартісні показники транспортних засобів.

Вказану оцінку, підготовлено з метою визначення ринкової вартості нерозмитнених мотоциклів GEON PN 200, що ввозиться на митну територію України, детальні характеристики яких наведено на 3-4 сторінках, а саме:

- Об`єкт оцінки - Нерозмитнені мотоцикли марки GEON PN 200 в кількості 82 одиниці: Рік випуску 2023. Тип двигуна бензиновий, об`єм двигуна 199 куб см. Привід 1х2. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Країна походження Китай. Виробник - GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD;

- Об`єкт оцінки - Нерозмитнені мотоцикли марки GEON PN 200 в кількості 5 одиниць: Рік випуску 2021. Тип двигуна бензиновий, об`єм двигуна 199 куб см. Привід 1х2. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Країна походження Китай. Виробник - GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.

Згідно наданого звіту ринкова вартість нерозмитнених мотоциклів, станом на 08 серпня 2023 року, складає 26187,00 доларів США, що при курсі НБУ на дату оцінки 36,56 грн/долар США становить 957396,72 грн. Виходячи із змісту звіту експертом проведено дослідження щодо визначення ринкової вартості мотоциклів, що ввозиться на митну територію України по рівню цін в країні придбання, станом на момент його ввезення, в ході якого використано відповідну нормативно-правову базу.

Так, Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду держаного майна України 24.11.2003 за №142/5/2092 (з доповненнями), встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (надалі по тексту також - КТЗ) а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ.

Відповідно до пункту 1.3 Методики її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Підпунктом "з" пункту 1.4 Методики передбачено, що вона застосовується з метою визначення вартості КТЗ, його складників, що ввозяться на митну територію України.

Згідно з пунктом 7.53 Методики вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат.

З наданого до митного оформлення висновку експерта вбачається, що при розрахунку вартості використано відомості інтернет-ресурсу "Alibaba" та при визначенні рівня вартості транспортного засобу експертом взято середню ціну продажу як того вимагає пункт 7.53 Методики.

Ринкова вартість КТЗ враховує його комплектність, укомплектованість і фактичний технічний стан, термін експлуатації, величину пробігу, умови в яких він експлуатувався (зберігався), особливості кон`юнктури ринку регіону.

На підставі проведених досліджень середня ринкова вартість транспортного засобу становить: Сср = (299,00 + 300,00 + 304,00) / 3 = 301,00 * 87 = 26187,00 та приведена у вартість національної валюти на дату оцінки 08 серпня 2023 року; згідно курсу 1 долар США=36,56грн Сср = 26187,00 * 36,56= 957396,720 грн.

Відповідно до пункту 7.2 Методики, основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю «ринкова вартість». Використання зарубіжної довідкової літератури допускається у разі відсутності потрібної інформації у вітчизняних довідниках. Основним методом у межах порівняльного підходу є метод, заснований на аналізі цін ідентичних КТЗ.

Враховуючи, що вказаний звіт складено за результатами проведення автотоварознавчої експертизи, здійсненої на підставі відповідних досліджень, особою, яка має необхідні (спеціальні) знання для надання висновку з досліджуваних питань, пройшла необхідну підготовку та отримала кваліфікацію експерта з відповідної експертної спеціальності, то такий висновок може розцінюватися як належний та допустимий доказ, підстав для неврахування якого, поряд з іншими доказами, з метою встановлення обставини про вартості транспортного засобу ввезеного позивачем по рівню цін в країні придбання на момент проведення оцінки - 08.08.2023 року, не має.

Крім цього, твердження митного органу, що висновок експерта щодо ціни на товар призводить до неможливості визнання заявленої митної вартості є безпідставним, оскільки МК України не відносить до документів, що підтверджують митну вартість товарів, висновки експертних організацій.

З огляду на вищевикладене, митний орган здійснив формальну перевірку, без ретельного дослідження наданих документів та відомостей.

Ігноруючи положення чинного законодавства України відповідач прийняв оскаржуване рішення та здійснив розрахунок митної вартості за другорядним методом, а саме за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, обмежившись загальною фразою про те, що декларантом заявлені не повні відомості про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не вказав які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначив, чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових. Висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що документи, подані позивачем до митного органу з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товарів, відповідають переліку документів, встановлених ч. 2 ст. 53 МК України та не містять розбіжностей.

Відповідачем не вказано, які саме конкретні розбіжності або невідповідності в поданих позивачем до митного оформлення документах стали підставою для невизнання встановленої ним митної вартості товару, як і не наведено обставин, що вплинули на таке коригування; зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів не вбачається, який саме показник ціни придбаного товару, на думку відповідача, був сумнівним чи/або помилковим, що є підставою для визнання незаконним та скасування рішення митного органу.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 року у справі №820/307/17.

При цьому суд зазначає, що витребування додаткових документів у позивача було обґрунтовано формальними підставами (всіма переліченими у ч. 3 ст. 53 МК України підставами).

При цьому, відповідачем не було зазначено яких саме відомостей не вистачає; проігноровано документи, надані позивачем, якими підтверджується як ціна товарів так і розмір фактичної сплати за такі товари; не зазначено конкретних розбіжностей щодо числових значень складових митної вартості імпортованих товарів.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 р. у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

У цій поставної Верховний Суд звернув увагу, що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися в правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Верховний Суд у постанові від 14.04.2021 р. у справі № 820/4849/16 назвав вимоги до запиту додаткових документів, відповідно до яких митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 р. у справі №820/263/17 дійшов висновку, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

З викладеного можна дійти висновку, що відповідачем було формально запитано всі документи, які передбачені статтею 53 МК України без зазначення конкретних розбіжностей задекларованої позивачем митної вартості, тому такий запит відповідача не мав на меті та на стосувався визначення митної вартості товару.

Відсутність належного обґрунтування митним органом причин та суті запиту додаткових документів є однією із підстав для подальшого визнання рішення про коригування митної вартості протиправним.

Щодо обраного відповідачем методу митної вартості, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 55 МКУ прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинно містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію, у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. При коригуванні митної вартості товарів за другорядними методами, передбаченими статями 59, 60 та 64 цього Кодексу, у рішенні обов`язково зазначаються помер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів (пункту 2.1 розділу II Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).

При цьому в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 19 червня 2018 року в справі №826/6346/16 (№К/9901/36092/18).

Проте, як видно з гр. 33 оскаржуваного рішення, коригувань на обсяг партії товарів, умови поставки, комерційних умов тощо, відповідачем не здійснювалось.

Частиною 1 ст. 57 МК встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

При цьому частинами 2, 3, 6 ст.57 передбачено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Необхідно зазначити, що метод визначення митної вартості, де за основу розрахунку береться ціна угоди щодо подібних товарів, вважає подібними (аналогічними) товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/ або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5-7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці у таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними подібними (аналогічними) товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо подібних (аналогічних) товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Однак, при використанні методів оцінки товарів за ціною угоди щодо ідентичних товарів та за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів слід враховувати застереження щодо умов їх застосування, які регламентуються ст. 61 МК України:

- товари не вважаються ідентичними або подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо вони не вироблені в тій же країні, що і товари, які оцінюються;

- товари, виготовлені не виробником оцінюваних товарів, а іншою особою, беруться до уваги лише у разі, якщо немає ні ідентичних, ні подібних (аналогічних) товарів, виготовлених особою - виробником товарів, що оцінюються;

- товари не вважаються ідентичними чи подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо їх проектування, дослідно-конструкторські роботи, художнє оформлення, дизайн, ескізи, креслення, а також інші аналогічні роботи виконані в Україні.

В свою чергу, підставою для прийняття оскаржуваного рішення слугувала інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів відповідних митних декларацій, яка міститься у спеціалізованому програмно? інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» якою було встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим та митним органом здійснено коригування з заявленої декларантом митної вартості:

- по товару №1 301 дол.США/шт до 508,82 дол. США/шт (МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023 партія товару 96 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії;

- по товару №2 301 дол.США/шт до 311,91 дол. США/шт (МД UA403020/2022/026054 від 07.12.2022 партія товару 111 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії.

Верховний суд у постанові від 24.10.2019 року по справі №826/18719/15 відзначив, що суди попередніх інстанцій обмежились констатацією, що митна вартість визначена із застосуванням другорядного методу (методу визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних та/або подібних(аналогічних) товарів), не встановивши, як саме, за яким договором та щодо якого товару визначена митна вартість. Не перевірено, чи дійсно застосована ціна ідентичних та/або подібних(аналогічних) товарів, який постачався на вказаних умовах.

У даному випадку для обґрунтування обраного методу митниця формально послалась на номер і дату митної декларації подібних (аналогічних) товарів з вищою вартістю. При чому копії такої декларації не надавались з огляду на конфіденційність. Тобто позивач по суті не може пересвідчитися, що товар є справді подібним (аналогічним), які ж умови поставки такого товару тощо.

Крім того, варто також звернути увагу, що постачання партії товару за МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023, UA403020/2022/026054 від 07.12.2022, на які посилається митниця здійснено на умовах поставки FOB (CN), що впливає на визначення рівня митної вартості оцінюваного товару тощо.

Однак, якщо брати за основу митну вартість подібних товарів, то необхідно навести митні декларації подані раніше позивачем, в яких митну вартість визначено за основним методом, тобто за ціною договору на підставі поданих до митного оформлення документах, в яких зазначено аналогічні дані, зокрема, умови поставки, вантажодержувач, найменування та кількість товар, а саме:

- по мд №UA500030/2021/227882 від 06.10.2021 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) Одеса, вартість визначена на рівні 301,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 82 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай (CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно-шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення 2021;

- по мд №UA500030/2022/004636 від 21.01.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) Одеса, вартість визначена на рівні 305,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 43 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON X-ROAD 250. Виробник - "CHONGQING SHINERAY MOTORCYCLE CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 250 см3., з двигуномвнутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно-шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі;

- по мд №UA500030/2022/004645 від 21.01.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) Одеса, вартість визначена на рівні 305,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 27 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON GNX 250. Виробник - "CHONGQING COWELLS MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 249 см3., здвигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення 2021;

- по мд №UA500030/2022/008442 від 04.02.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) Одеса, вартість визначена на рівні 325,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 50 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON DAKAR GNS 300. Виробник- "WUYI ZUMA INDUSTRY & TRADE CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай. Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 279 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення 2021;

- по мд №UA500030/2022/013956 від 20.04.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) Одеса, вартість визначена на рівні 325,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 50 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON DAKAR GNS 300. Виробник- "WUYI ZUMA INDUSTRY & TRADE CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай. Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна- бензиновий з робочим об`ємом циліндрів279 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2022. Модельний рік виготовлення - 2022.

Також судом встановлено, що у лютому 2023 року за цим же Контрактом №2021TS0192 від 23.11.2021 року було здійснено митне оформлення товару по МД №23UA59U3 від 27.02.2023, №23UA58U4 від 27.02.2023, №23UA57U5 від 27.02.2023 вартість якого була визначена на рівні 305 дол. США/шт. За вказаними МД митним органом було скориговано митну вартість товару за автентичних підстав та аналогічних документів, наданих до митного оформлення.

Однак, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 року у справі 420/4794/23 було надано оцінку підставам коригування митної вартості та доводам митниці за наданим автентичним пакетом документів, внаслідок чого, визнано протиправними та скасовані рішення про коригування митної вартості товарів, а отже визнано митну вартість визначену декларантом за основним метод.

Посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з довідкової інформації не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Слід зазначити, що Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) Держмитслужби України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості довести задекларовану митну вартість. Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС Держмитслужби України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Аналогічна правова позиція викладена в Рішенні Верховного Суду від 21.02.2018 року у справі № 820/17417/14, від 04.09.2018 року у справі № 818/1186/17.

Отже, вказані позивачем при декларуванні товару відомості не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених позивачем у митній декларації, та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.

Висновки відповідача про заниження позивачем митної вартості товару та надання митному органу недостовірних даних не підтверджуються наявними матеріалами справи, а виявлені невідповідності у поданих позивачем документах не впливають на ціну товару.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення, прийняте Одеською митницею, є необґрунтованим, а відтак позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» є такими, що підлягають задоволенню.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Звежинський проти Польщі», заява №34049/96 відповідно до п.71 якого суд повторює, що позбавлення майна, у значенні цього речення, може бути виправданим, лише якщо воно відбувається в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом. Крім того, будь-яке втручання у право власності має відповідати критерію пропорційності (цит. вище справа Брумареску). Суд нагадує, що під час втручання необхідно дотримуватися "справедливої рівноваги" між загальними інтересами суспільства і вимогами захисту основних прав людини (див. рішення у справі «Pressos Compania Naviera S. A. та інші проти Бельгії» від 20 листопада 1995, серія A, N 332, с. 23, п. 38). Цю рівновагу буде порушено, якщо людині доведеться нести надто специфічний або надмірний тягар (див. цит. вище рішення у справі Спорронга і Льонрота. При цьому, п. 73 суд підкреслює, що, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (див. цит. вище рішення у справі «Беєлер проти Італії»). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Крім цього, згідно рішення у справі «TOB «Полімерконтейнер» проти України», заява №23620/05, відповідно до п.17 суд повторює, що будь-яке втручання, включаючи те, яке виникло в результаті заходів для забезпечення сплати податків, не повинно порушувати «справедливого балансу» між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення такого балансу в цілому відображається в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на зацікавлену особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших авторитетних джерел, рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), від 23 вересня 1982 року, пп. 69-73, серія А №52).

Згідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, наявні в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог та згідно із ст.139 КАС України судові витрати зі сплати судового збору позивача у загальній сумі 2 400,66 грн., сплачені згідно платіжної інструкції № 2311 від 15.08.2023 року підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці на користь приватного товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» суму сплаченого судового збору в розмірі 2 400 грн. 66 коп. (дві тисячі чотириста гривень 66 коп..

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» (вул. Приморська, буд. 18, офіс А, м. Одеса, 65026, ).

Відповідач: Одеська митниця (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) (вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21 А, м. Одеса, 65078, ).

Суддя С.О. Cтефанов