Справа № 500/1382/23
Суддя: Улицький Василь Зіновійович
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 рокуЛьвівСправа № 500/1382/23 пров. № А/857/14714/23

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді: Улицького В.З.

суддів: Кузьмича С.М., Матковської З.М.

при секретарі судового засідання: Гранат В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 року (рішення ухвалене о 11:35 хв. у м. Тернопіль судом у складі головуючого судді Дерех Н.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2023 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області (надалі, відповідач), в якому просить, з урахуванням уточнених позовних вимог, визнати протиправним та скасувати наказ від 03 березня 2023 року №485 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру щомісячної премії", виданий начальником Головного управління Національної поліції в Тернопільській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_2 , в частині притягнення ОСОБА_1 , до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби в поліції, визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 07 березня 2023 року № 61 о/с, яким ОСОБА_1 , відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції, поновити ОСОБА_1 , на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Тернопільського РУ поліції ГУ національної поліції в Тернопільській області, стягнути з Головного управління Національної поліції в Тернопільській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, з врахуванням розміру середньоденної заробітної плати - 763,77 гривень, починаючи з дати звільнення (07.03.2023 року).

Позивач позовні вимоги мотивував тим, що оскаржувані накази протиправними та безпідставними, такими, що порушують його права, а відтак підлягають до скасування. Просить врахувати, що на час складання висновку службового розслідування 02.03.2023 та підписання наказу №485 - 03.03.2023, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000177 від 22.12.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 Кримінального кодексу України тривало, про що зазначається, зокрема, у самому висновку. Проте, вказав, що у цьому ж висновку зазначено, що відомості, які стали підставою проведення службового розслідування визнаються такими, що підтвердились. Також, позивач вважає, що до уваги дисциплінарної комісії не було взято жодної обставини, що характеризує позивача позитивно (строк служби у правоохоронних органах на протязі 16 років, послужний список, згідно якого позивач понад 7 років обіймав керівні посади, наявність відзнак, подяк, нагород, відсутність раніше будь-яких дисциплінарних стягнень, позитивна характеристика тощо), натомість, на думку позивача взята невірна інформація, що може бути використана проти позивача. Крім цього, позивач вважає, що затримання особи за вчинення кримінального правопорушення чи злочину та повідомлення їй про підозру у його вчиненні не є доказами винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки відповідальність має індивідуальний характер, який належить встановити. На переконання позивача, ні у самому висновку, ні в наказах, не зазначено, в чому виразилось ігнорування та недотримання позивачем вимог нормативно-правових документів. Також, зазначив, що у розумінні ч.3 розділу ІУ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Звернув увагу суду на тому, що подання Тернопільської обласної прокуратури Начальнику Головного управління Національної поліції в Тернопільській області в порядку ч.3 ст.65-І Закону України " Про запобігання корупції" може слугувати лише підставою для проведення службового розслідування, за викладеними у ньому фактами, при цьому, на думку позивача, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину. За таких обставин позивач вважає, що відсутні підстави для застосування до нього п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", оскільки дисциплінарне стягнення було застосовано за відсутності обставин, встановлених відповідно до чинного законодавства України, тобто передчасно. Просив позов задоволити.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив ОСОБА_1 . Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задоволити.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України, фіксування процесу не здійснювалося оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.

Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Тернопільській області 02.02.2023 прийнято Наказ за №237 "Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії", згідно якого за фактом можливих порушень, що мають ознаки дисциплінарних проступків з боку окремих працівників поліції ГУНП в Тернопільській області призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

Як підставу для прийняття даного Наказу зазначено, що до ГУНП в Тернопільській області із Національної поліції України надійшов лист, а із Тернопільської обласної прокуратури надійшло подання, де вказано про вчинення можливих неправомірних дій з боку начальника відділу поліції №1 (м.Бережани) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_1 , у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000177 від 22.12.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди у сумі 10000,00 грн., від гр. ОСОБА_3 за безперешкодне транспортування останнім деревини з місць порізок по території обслуговування Бережанської ОТГ, а також неналежне виконання своїх службових обов`язків у зв`язку із вказаним фактом з боку окремих працівників ГУНП у Тернопільській області.

На підставі Наказу за №237 від 02.02.2023 дисциплінарною комісією проведене службове розслідування за фактами можливих порушень законності та службової дисципліни з боку майора поліції та окремих працівників ГУНП в Тернопільській області, після чого складено Висновок, затверджений начальником ГУНП в Тернопільській області 02.03.2023.

Дисциплінарна комісія уважала би "за грубе порушення службової дисципліни та законності, а саме свідоме ігнорування вимог ст. 12, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію ", п.6 ч.3 ст.1, п.1,2 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НП України, вимог п.1,2,3,7 ч.1 розділу ІІ наказу МВС №1179 від 09.11.2016 "Про затвердження правил етично поведінки поліцейських", порушення присяги поліцейського, вимог ГУНП та Національної поліції України, допущення дій, що підривають імідж органів поліції в цілому, викликають осуд з боку населення та недовіру громадян, а також сумніви у спроможності протидіяти злочинності органами поліції в цілому, що виразилось у позаслужбових стосунках із гр. ОСОБА_4 , що призвело до обґрунтованого звинувачення в отриманні неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 1000,00 грн. за нестворення перешкод у господарській діяльності гр. ОСОБА_4 , дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Тернопільського РУП в Тернопільській області ОСОБА_1 звільнити зі служби в Національній поліції України".

Головним управлінням Національної поліції в Тернопільській області 03.03.2023 прийнято Наказ №485 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та зменшення розміру щомісячної премії", у відповідності до якого за порушення службової дисципліни та законності, свідоме ігнорування, вимог ст. 12, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.6 ч.3 ст.1, п.1,2 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НП України, вимог п.1,2,3,7 ч.1 розділу ІІ наказу МВС №1179 від 09.11.2016 "Про затвердження правил етично поведінки поліцейських", порушення присяги поліцейського, вимог ГУНП та Національної поліції України, допущення дій, що підривають імідж органів поліції в цілому, викликають осуд з боку населення та недовіру громадян, щодо спроможності протидіяти злочинності органами поліції в цілому, що виразилось у підтриманні позаслужбових стосунків із гр. ОСОБА_3 , що призвело до обґрунтованого звинувачення в отриманні неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 1000,00 грн., дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити із служби в поліції.

07.03.2023 Головним управлінням Національної поліції в Тернопільській області прийнято Наказ №61 о/с "По особовому складу", згідно якого позивача звільнено з 07.03.2023 зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України"), Закону України "Про Національної поліції".

Правовідносини пов`язані з проходженням публічної служби на підставі Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII), яким врегульовано правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, в тому числі порядок призначення та звільнення поліцейських зі служби.

Частиною 1 статті 1 Закону №580-VIII визначено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно статті 3 згаданого Закону поліція у своїй діяльності керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, зазначеним та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Положеннями частини 1 статті 59 Закону України №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно частини 1 статті 18 Закону України №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини, надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я, зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут) (частина 1 статті 19 Закону №580-VIII).

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України №580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дія Дисциплінарного статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною другою статті 1 Дисциплінарного статуту врегульовано, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пункту 1 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України та утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із зазначеним Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з частиною 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьою статті 12 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

За змістом частини 1 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Згідно частини 3 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина 4 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наказом МВС України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Згідно розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування регламентуються статтею 16 Дисциплінарного статуту.

Частиною першою названої статті Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до частини 2 статті 16 Дисциплінарного статуту у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці (частина 3 статті 16 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 4 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Верховний Суд у постанові від 28.07.2020 у справі №826/2719/16 зазначив стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлений Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням. При цьому слід ураховувати, що звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

Згідно пункту 2 і 4 Розділу 6 Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: (1) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; (2) посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; (3) пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; (4) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; (5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; (6) документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; (7) обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; (8) причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Абзацами 1, 2 пункту першого Розділу VII Порядку №893 врегульовано, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

До ГУНП в Тернопільській області із Національної поліції України надійшов лист, а із Тернопільської обласної прокуратури надійшло подання, де вказано про вчинення можливих неправомірних дій з боку начальника відділу поліції №1 (м.Бережани) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_1 , у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000177від 22.12.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди у сумі 10000,00 грн., від гр. ОСОБА_3 за безперешкодне транспортування останнім деревини з місць порізок по території обслуговування Бережанської ОТГ, а також неналежне виконання своїх службових обов`язків у зв`язку із вказаним фактом з боку окремих працівників ГУНП у Тернопільській області.

На підставі ст.ст. 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», Головним управлінням Національної поліції в Тернопільській області призначено службове розслідування та створено відповідну дисциплінарну комісію.

Позивач був обізнаний про проведення щодо нього службового розслідування, а також про можливість надати пояснення, проте відмовився від надання пояснень, що підтверджується матеріалами службового розслідування.

ОСОБА_1 від 13.02.2023, з приводу поставлених запитань під час проведення службового розслідування ним пояснено, що оскільки на даний час проводиться досудове розслідування, будь-яких пояснень на даний час давати не бажає.

В ході проведення службового розслідування комісія дійшла висновку про те, що «скоєння майором поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку стало можливим унаслідок відвертого ігнорування та недотримання ним вимог Дисциплінарного статуту НПУ та Закону України «Про Національну поліцію».

На думку суду, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім видом дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п.6 ч.1 ст.77).

У спірному випадку такими підставами зазначено "свідоме ігнорування, вимог ст. 12, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.6 ч.3 ст.1, п.1,2 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НП України, вимог п.1,2,3,7 ч.1 розділу ІІ наказу МВС №1179 від 09.11.2016 "Про затвердження правил етично поведінки поліцейських", порушення присяги поліцейського, вимог ГУНП та Національної поліції України, допущення дій, що підривають імідж органів поліції в цілому, викликають осуд з боку населення та недовіру громадян, щодо спроможності протидіяти злочинності органами поліції в цілому".

Майором поліції ОСОБА_1 підтверджується зібраними матеріалами службового розслідування, а саме: інформацією щодо внесенням відомостей до ЄРДР за номером 000177 від 22.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення за ч. З ст. 368 КК України стосовно майора поліції ОСОБА_1 ; врученням повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 368 КК України майору поліції ОСОБА_1 ; поданням Тернопільської обласної прокуратури від 19.01.2023; ухвалою Тернопільського міськрайонного суду від 16.01.2023 року, про відсторонення від посади майора поліції ОСОБА_1 .

Зазначені вище матеріали, на думку суду, стали лише підставою призначення та проведення службового розслідування, а висновки дисциплінарної комісії містять інші підстави притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, які не пов`язані з підтвердженням або спростуванням тези обвинувачення у кримінальному провадженні.

Позивачем вчинено діяння, несумісне із займаною ним посадою, оскільки ним було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана з порушенням кримінальної справи та набранням чинності вироком суду.

Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постановах від 14.02.2019 у справі №824/1022/16-а та від 20.03.2019 у справі №804/676/18.

Як слідує з підпункту 2 п.1 Наказу Національної поліції України від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» передбачено застосування до поліцейських за результатами службових розслідувань за фактами причетності їх до скоєння корупційних кримінальних правопорушень вид дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції».

Даний Наказ адресований керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях та м.Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції), а відтак, на думку суду, є обов`язковим до застосування відповідачем.

В межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинно-наслідкового зв`язку між ним та дією порушника, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, як такі, що містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватись при прийнятті вмотивованого рішення.

В діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням обставин у справі, що не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Тернопільській області не встановлено складу дисциплінарного проступку та безпідставно прийнято рішення про наявність в діяннях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки такі висновки зроблені на основі даних, що відповідно до положень КПК України є такими, що не встановлюють кримінальну винуватість особи, суд зазначає наступне.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення до яких реалізуються за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Обрання виду дисциплінарної відповідальності, до якої слід притягнути поліцейського, є прерогативою роботодавця, що визначається з врахуванням характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, особи порушника, ступеня його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби.

Обрання конкретного виду такого заходу дисциплінарного впливу перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 20.12.2019 по справі №804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

У постановах Верховного Суду, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20, від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 26.06.2022 у справі №2240/2329/18 від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 зазначено, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для відмови у задоволені адміністративного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

З наведеного вбачається, що доводи апеляційної скарги являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 року у справі №500/1382/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. З. Улицький
судді С. М. Кузьмич
З. М. Матковська
Повне судове рішення складено 25.10.2023