Справа № 536/308/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Клименко С.М.

24 жовтня 2023 р.Справа № 536/308/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 18 травня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В с т а н о в и в:

03.03.2022 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кононенко А.П. звернувся до суду з позовом, яким просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 25.10.2021 року № 18-2021, винесену начальником Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Тарасовою Ю.В., якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200 грн., а провадження у справі закрити.

Також, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кононенко А.П. просив поновити строк на звернення до суду з позовом.

В обґрунтування вимог представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 не може бути суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП. ОСОБА_1 не являється забудовником, не є особою, яка здійснює будівництво об`єкту та не являється фізичною-особою підприємцем. ОСОБА_1 знаходився на будівництві гаражу 30.09.2021 року на АДРЕСА_1 , так як є будівельником та за оголошенням приїхав до місця будівництва дізнатись умови на яких будуть працювати будівельники. Там знаходились невідомі йому люди, які стали вимагати в нього повідомити його прізвище, ім`я, по батькові, він навіть не зрозумів, які події відбувалися. Будь-яких документів ОСОБА_1 не підписував, копію протоколу про адміністративне правопорушення він не отримував, виклики чи запрошення до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області йому не надходили.

Також зазначає, що під час складення протоколу про адміністративне правопорушення, та при розгляді справи про адміністративне правопорушення були істотні порушення прав ОСОБА_1 , в тому числі і права на захист.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 29.03.2022 року поновлено строк для оскарження постанови про адміністративне правопорушення за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

У відзиві на адміністративний позов відповідач Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, не погоджуючись з вимогами ОСОБА_1 , зазначає, що під час проведення позапланової перевірки позивачу було залишено на місці будівництва копію направлення та запрошення на перевірку. Також, 12.10.2021 року на адресу позивача, який було встановлено, як і особу позивача уповноваженою особою МВС України, направлялись поштою акт № 32-2021 від 11.10.2021 року, припис № 32 від 11.10.2021 року, протокол № 10-2021 від 11.10.2021 року. При розгляді даної справи позивач мав можливість бути вислуханим та мав можливість надати пояснення щодо фактів самочинного будівництва, але дане право ним реалізоване не було з власних міркувань.

Рішенням Кременчуцького районного суду Полтавської області від 18.05.2023 року задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 .

Так, судовим рішенням скасовано постанову від 25.10.2021 року № 18-2021 по справі про адміністративне правопорушення, винесену начальником Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Тарасовою Ю.В., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу в сумі 10 200 грн. і справу провадженням закрито.

Висновок суду вмотивований тим, що суб`єкт владних повноважень, яким є начальник Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Тарасова Ю.В. не надала суду жодних доказів, які підтверджують правомірність винесеної нею постанови з приводу притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КУпАП, не з`ясувала всіх фактичних обставин справи, тим самим порушила права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності передбачені ст. 268 КУпАП, та в розумінні ч. 2 ст. 77 КАС України не довела суду законність своїх рішень і дій.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Вимоги апеляційної скарги відповідач обґрунтовує фактично аналогічними доводами, що наведені ним у відзиві на позов. Крім того, зазначив, що ОСОБА_1 не заперечував факт, що виконував 30.09.2021 року на перевіреному об`єкті будівництво, отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відносно якого організовано заходи контролю, а відтак, відповідно до положень ст. 1 Закону України від 17.02.2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI) є суб`єктом містобудування. Отже, вказані вище будівельні роботи позивач здійснював без отримання права на виконання таких робіт, чим порушив положення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI. Також зазначив, що посилання суду першої інстанції на те, що ОСОБА_1 не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності є безпідставними, оскільки позивачу було надіслано документи, які є підставою для притягнення до відповідальності рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

За приписами ст. 268 КАС України у справах, визначених статтями 273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку (ч. 1 ст. 268 КАС України).

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду (ч. 2 ст. 268 КАС України).

Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій (ч. 3 ст. 268 КАС України).

Відповідно до ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом установлено, що 27.09.2021 року начальником Управління ДАБК Тарасовою Ю.В. було винесено Направлення № 42 для проведення позапланового заходу (перевірки) на підставі службової записки від 27.09.2021 року за вх.№47-01.26/44 «про виконання будівельних робіт невідомим в районі будинку по АДРЕСА_2 ». Строк дії направлення з 28.09.2021 року по 11.10.2021 року (а.с. 58).

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт від 11.10.2021 року № 32-2021, яким встановлено, «що 30.09.2021 року під час проведення позапланової перевірки на об`єкті «Виконання будівельних робіт невідомим в районі вул. Софїївської, буд. 2/46 в м. Кременчук Полтавської області» (адреса зазначена відповідно до карти Гугл на місці будинку №2/50) виявлено, що на об`єкті виконувались будівельні роботи зі зведення стін з силікатної цегли будівлі невстановленого призначення розмірами приблизно 3 на 7 м. та заввишки біля 1,7 м. Відповідно до Реєстру будівельної діяльності відсутності відомості про право на виконання будівельних робіт об`єкта за адресою АДРЕСА_2 . На публічній кадастровій карті відсутні відомості щодо земельної ділянки за вище вказаною адресою. Тобто будівельні роботи виконувались без права на виконання будівельних робіт, а саме без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів класу наслідків (відповідальності) СС- 1, без права власності або користування земельної ділянки на землях комунальної власності. Будівельник який безпосередньо виконував роботи на місці відмовився надавати інформацію про замовника будівництва та інформацію про себе. На підставі пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 було запрошено в телефонному режимі працівників правоохоронних органів для встановлення суб`єкта містобудування. На виклик прибув лейтенант поліції ОСОБА_2 (спеціальний жетон № 013262, посвідчення НОМЕР_1 ). Представником поліції були надані дані про безпосереднього виконавця робіт: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає по АДРЕСА_3 . Посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 18.03.2006 року. В перший день перевірки 28.09.2021 року будівельнику на місці було залишено копію направлення та запрошення на перевірку. На останній день перевірки, а саме 11.10.2021 року особу замовника будівельника не встановлено», що є порушенням п. 1 ч.1 ст. 34 Закону № 3038-VI (а.с. 44-57).

11.10.2021 року начальником Управління ДАБК Кременчуцької міської ради Тарасовою Ю.В. відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI та ст. ст. 254, 255, 256 КУпАП складено протокол про адміністративне правопорушення № 19-2021 стосовно ОСОБА_1 про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на «Виконання будівельних робіт невідомим в районі АДРЕСА_2 » (адреса зазначена відповідно до карти Гугл на місці будинку №2/50)» встановлено порушення. 1 ч.1 ст. 34 Закону № 3038-VI та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП. Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 25.10.2021 року о 11 год. 30 хв. (а. с. 65-68).

З метою усунення виявлених порушень, відповідачем складено припис № 32 від 11.10.2021 року, яким ОСОБА_1 зобов`язано негайно зупинити виконання будівельних робіт за адресою АДРЕСА_2 (а.с. 42-43).

25.10.2021 року, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, начальником Управління ДАБК Кременчуцької міської ради Тарасовою Ю.В винесено постанову № 18-2021, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн. (а.с. 62-64)

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Положеннями ст. 41 Закону № 3038-VI визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553).

За приписами п.п. 1 п. 2 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Вищенаведеним Порядком передбачено, зокрема, і належну процедуру проведення позапланових перевірок органами державного архітектурно-будівельного контролю з гарантуванням прав суб`єктів містобудування.

у п.5 Порядку 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.п.2, 3 п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У відповідності до п. 15 Порядку № 553, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Так, відповідно до п.п. 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно з п.18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

В свою чергу, відповідно до п. 21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У відповідності до п.19 Порядку № 553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Тобто акт і припис складаються у двох примірниках, один з яких надається суб`єкту містобудування й підписуються тією особою, яка проводила перевірку.

У ч. 1 ст. 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Також у п. 22 Порядку № 553 передбачено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Зі змісту акту № 32-2021 від 11.10.2021 року перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 11.10.2021 року стосовно ОСОБА_1 , судом встановлено, що останній був присутнім під час проведення перевірки, яка проводилась відповідачем, однак від підпису та отримання копій як протоколу, так і акту відмовився. Примірники останніх були надіслані позивачу за допомогою засобів поштового зв`язку.

Разом з тим, належних та допустимих доказів отримання позивачем за допомогою засобів поштового зв`язку надісланих на його адресу акту перевірки № 32-2021 від 11.10.2021 року та протоколу про адміністративне правопорушення № 19-2021 від 11.10.2021 року матеріали справи не містять, оскільки надана поштова квитанція свідчить лише про факт їх направлення на адресу позивача, в той час як поштове повідомлення про отримання ОСОБА_1 направленої кореспонденції відсутнє.

Викладені обставини дають колегії суддів дійти висновку про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про розгляд щодо нього справи про адміністративне правопорушення який, у відповідності до інформації зазначеної в протоколі про адміністративне правопорушення від 11.10.2021 року, повинен був відбутись 25.10.2021 року о 11 год. 30 хв. у приміщенні Управління ДАБК Кременчуцької міської ради, що у своїй сукупності позбавило його можливості реалізувати надані йому законодавством права, передбачені п. 13 Порядку № 553, та відповідно бути присутнім під час розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно нього.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), цей порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріалами подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складання (п. 15 Порядку № 244).

У відповідності до вимог п. 16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Отже, безумовною підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудування є належне повідомлення суб`єкта містобудування про час і місце розгляду його справи за три доби.

Разом з тим, як встановлено судом та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, позивача не повідомлено про час та місце розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, тобто справу розглянуто за відсутності останнього.

Зокрема, факт неповідомлення особи, яка притягується до відповідальності у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи є підставою для визнання постанови у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності неправомірною, та такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06.03.2018 року у справі № 380/499/17, від 31.10.2019 року у справі № 822/681/16, від 26.05.2021 року у справі № 140/1916/16-а, від 18.11.2021 року у справі № 336/614/16-а.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої про скасування постанови від 25.10.2021 року № 18-2021 по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень суб`єктів владних повноважень, у справах про притягнення до адміністративної відповідальності суд має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Інші доводи учасників справи на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог ч. 6 ст. 139 КАС України немає.

На підставі наведеного, керуючись статтями 13, 23, 31, 268, 269, 286, 271, 272, 292, 293, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області залишити без задоволення, а рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 18 травня 2023 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц С.С. Рєзнікова