Справа № 320/16949/23
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2023-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Собківа Я.М.,

суддів: Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

за участю секретаря: Керімова К.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України про визнання протиправним протокол та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати протокол засідання Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих № 51 від 16.02.2023 в частині відхилення скарги ОСОБА_1 від 05.01.2023 б/н «Щодо результатів іспиту для осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого» та доповнення до неї (з урахуванням ознайомлення з результатами тестування)» від 03.02.2023 б/н;

- зобов`язати Кваліфікаційну комісію арбітражних керуючих Міністерства юстиції України рекомендування Міністерству юстиції України видати свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого в установленому законодавством порядку ОСОБА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні, суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції відповідно до протокольного рішення Комісії від 15.12.2022 № 49 ОСОБА_1 приймав участь у складанні кваліфікаційного іспиту осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого та був зареєстрований в електронній системі для проведення автоматизованого анонімного тестування осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, під логіном Arbker536.

У день складення кваліфікаційного іспиту - 15.12.2022 до Міністерства надійшла заява ОСОБА_1 від 15.12.2022 (вх. № ) з проханням забезпечити ознайомлення з результатами його тестування.

22.12.2022 оголошено шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України (https://minjust.gov.ua/) протокол засідання Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих від 15.12.2022 № 49, відповідно якого позивач не склав іспит та отримав 47 балів.

05.01.2023 позивачем було подано скаргу до Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України щодо результатів іспиту для осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого 15.12.2022.

У скарзі позивач зазначив, що не погоджується із результатами іспиту, що відображені у протоколі засідання Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України від 15.12.2022 № 49.

Комісією протокольним рішенням від 31.01.2023 № 50 вирішено доручити Департаменту з питань банкрутства Міністерства юстиції України забезпечити ознайомлення ОСОБА_1 з результатами його іспиту та відкласти розгляд його скарги від 05.01.2023 до наступного засідання Комісії, яке призначено на 16.02.2023 на 10:00 год.

03.02.2023 з урахуванням ознайомлення з результатами тестування до Міністерства надійшло доповнення до поданої позивачем скарги від 05.01.2023 (вх. №17360-31-23), відповідно до якого скаржник просив комплексно розглянути його скаргу по суті. В доповненнях до скарги щодо результатів іспиту для осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого від 15.12.2022 позивачем було надано заперечення щодо окремих питань другої частини екзаменаційного завдання кваліфікаційного іспиту осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, шляхом автоматизованого анонімного тестування від 15.12.2022. Зокрема, звернув увагу на питання №№51, 14, 40, 15, в яких, на його думку, мають змінені бути відповіді.

Кваліфікаційною комісією розглянуто скаргу ОСОБА_1 від 05.01.2023 та доповнення до неї (з урахуванням ознайомлення з результатами тестування) від 03.02.2023 та проаналізовано чотири питання автоматизованого тестування, зазначені в скарзі, які на думку позивача сформульовані неоднозначно та мають варіативність їх тлумачення, а саме питання зареєстровані в системі тестування за №№ 51, 14, 40 та 15.

Під час розгляду скарги Комісією встановлено, що надану скаржником відповідь на питання № 40 не можна однозначно розцінювати, як неправильну, а тому за питання № 40 позивачеві було додано 1 (один) бал.

Водночас, з урахуванням такого висновку Комісії загальна кількість балів, набраних позивачем за результатами виконання другої частини іспиту становить 48 балів із 49 необхідних для успішного складення цієї частини, що є недостатнім для визнання ОСОБА_1 таким, що склав іспит.

За результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 05.01.2023 «Щодо результатів іспиту для осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого» та доповнень до неї (з урахуванням ознайомлення з результатами тестування) від 03.02.2023, Комісія, протокольним рішенням від 16.02.2023 № 51, вирішила відхилити подану позивачем скаргу.

Позивач, не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, вважаючи вказане рішення незаконним, протиправним і таким, що підлягає скасуванню, звернувся до суду із даним позовом.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади проведення кваліфікаційного іспиту осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого регулюються Порядком складання кваліфікаційного іспиту особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, затвердженого наказом Міністерства від 13.08.2019 № 2535/5, зареєстрованим у Міністерстві 15.08.2019 за № 925/33896 (далі - Порядок № 2535/5).

Цей Порядок визначає організаційні засади проведення кваліфікаційного іспиту (далі - іспит), порядок його складання особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (далі - особи), порядок оцінювання знань на іспиті та встановлення його результату.

Відповідно до п. 2 Розділу I Порядку № 2535/5 іспит проводиться шляхом проходження особами автоматизованого анонімного тестування відповідно до переліку обов`язкових питань, за якими проводиться навчання осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, визначеного Міністерством юстиції. Іспит проводить Кваліфікаційна комісія арбітражних керуючих (далі - Кваліфікаційна комісія).

Пунктами 3, 4 Розділу I Порядку № 2535/5 визначено, що перелік питань автоматизованого анонімного тестування (тестові питання) для іспиту розробляє та затверджує Кваліфікаційна комісія. Тестові питання та варіанти відповідей на них мають бути сформульовані однозначно, не викликати варіативності їх тлумачення.

Відповідно до п. 9 Розділу II Порядку № 2535/5 автоматизоване анонімне тестування складається з двох частин і проводиться одночасно для всіх осіб, які беруть участь у складанні іспиту.

Пунктом 10 Розділу II Порядку № 2535/5 визначено, що перша частина екзаменаційного завдання включає сто тестових питань з дисциплін "Банкрутство", "Економіка", "Цивільне законодавство та договірні відносини", "Господарське законодавство", "Господарський процес", "Трудове та пенсійне законодавство", "Виконавче провадження", "Приватизація та оцінка майна", "Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", "Контроль за господарською діяльністю суб`єктів господарювання та відповідальність за порушення законодавства у сфері банкрутства". До кожного тестового питання додаються два варіанти відповіді: "Правильно" чи "Неправильно".

Перша частина вважається виконаною, якщо особа набрала не менше ніж 71 бал. У цьому разі особа автоматично допускається Системою тестування до другої частини екзаменаційного завдання.

Пунктом 11 Розділу II Порядку № 2535/5 передбачено, що друга частина екзаменаційного завдання складається із сімдесяти тестових питань з дисциплін «Банкрутство», «Економіка», «Цивільне законодавство та договірні відносини», «Господарське законодавство», «Господарський процес», «Трудове та пенсійне законодавство», «Виконавче провадження», «Приватизація та оцінка майна», «Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», «Контроль за господарською діяльністю суб`єктів господарювання та відповідальність за порушення законодавства у сфері банкрутства». До кожного тестового питання надається перелік із чотирьох відповідей у формі тверджень.

Друга частина вважається виконаною, якщо особа набрала не менш як 49 балів.

Відповідно до п. 13 Розділу II Порядку № 2535/513 кожна правильна відповідь оцінюється Системою тестування в 1 бал, неправильна - в 0 балів.

Пунктом 16 Розділу II Порядку № 2535/5 передбачено, що оцінювання екзаменаційного завдання автоматизованого анонімного тестування здійснюється Системою тестування.

У разі набрання меншої кількості балів, у тому числі через закінчення часу, відведеного для виконання екзаменаційного завдання, автоматизоване анонімне тестування автоматично припиняється Системою тестування й особа вважається такою, що не склала іспит.

Відповідно до п. 13 Розділу II Порядку № 2535/513 21, протягом десятиденного строку з дня складання іспиту Кваліфікаційна комісія надсилає протокол його проведення до структурного підрозділу Мін`юсту та оголошує шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному вебсайті Міністерства юстиції в мережі Інтернет, в якому зазначаються прізвища, імена, по батькові (за наявності) осіб, яким за результатами складеного іспиту Кваліфікаційна комісія рекомендує Мін`юсту видати свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого, а також прізвища, імена, по батькові (за наявності) осіб, які не склали іспит, та кількість отриманих балів кожної особи.

Відповідно до п. 26 Розділу III Порядку № 2535/5 особа, яка не склала іспит, може оскаржити результати іспиту протягом місяця до Кваліфікаційної комісії.

Як убачається з матеріалів справи, 15.12.2022 Кваліфікаційною комісією, відповідно до Порядку № 2535/5, проведено кваліфікаційний іспит осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, шляхом проходження автоматизованого анонімного тестування.

Згідно із протоколом засідання Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих від 15.12.2022 № 49,22.12.2022, який оголошено шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України, позивач не склав іспит та отримав 47 балів.

Як стверджує позивач, під час складання другої частини екзаменаційного завдання кваліфікаційного іспиту у нього виникли проблеми із деякими відповідями на питання, оскільки вони містили дві однакові відповіді та неточності із законодавством, про що було повідомлено відповідного члена Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України.

А тому, на думку позивача, це призвело до ненабрання ним необхідної кількості балів та нескладання іспиту.

Зазначені питання щодо варіативності тлумачення тестових питань та варіантів відповідей на них та однозначності їх формулювання позивачем було викладено у скарзі від 15.01.2023 та доповненнях на скаргу від 03.02.2023.

Зокрема, в скарзі позивач звернув увагу на питання №№ 51, 14, 40 та 15 та просив скаргу задовольнити.

Відповідно до ст. 15 Кодексу України з процедур банкрутства, Кваліфікаційна комісія утворюється у встановленому державним органом з питань банкрутства порядку для перевірки спеціальних знань осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого.

До складу кваліфікаційної комісії входять сім осіб, три з яких призначаються державним органом з питань банкрутства, а чотири визначаються саморегулівною організацією арбітражних керуючих. Строк повноважень членів кваліфікаційної комісії становить два роки.

Очолює кваліфікаційну комісію керівник державного органу з питань банкрутства або визначена ним відповідальна особа зазначеного органу.

Кваліфікаційна комісія: розробляє та затверджує перелік питань автоматизованого анонімного тестування; розглядає документи, подані особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, на відповідність вимогам, визначеним цим Кодексом; формує графік складення кваліфікаційних іспитів; проводить кваліфікаційні іспити та затверджує їх результати; розглядає скарги щодо результатів кваліфікаційних іспитів; приймає рішення про надання права на здійснення діяльності арбітражного керуючого.

Рішення кваліфікаційної комісії приймаються на її засіданні шляхом голосування простою більшістю голосів членів комісії, які беруть участь у засіданні. Засідання кваліфікаційної комісії вважається повноважним, якщо в ньому беруть участь не менше п`яти членів комісії. Засідання кваліфікаційної комісії є відкритим. Рішення кваліфікаційної комісії оформлюється протоколом, який підписують усі члени комісії, які брали участь у її засіданні.

Аналогічні положення викладені у Положенні про Кваліфікаційну комісію арбітражних керуючих, затвердженого наказом Міністерства від 25.09.2019 № 2994/5, зареєстрованого в Міністерстві 30.09.2019 за № 1067/34038 (надалі - Положення про Кваліфікаційну комісію).

Відповідно до пунктів 22 та 23 Положення про Кваліфікаційну комісію скарга щодо результату складення кваліфікаційного іспиту особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого, розглядається Комісією на її засіданні протягом місяця з дня надходження скарги.

За результатами розгляду питання порядку денного засідання Комісія приймає рішення, зокрема, про: відхилення або задоволення скарги щодо результатів складення кваліфікаційного іспиту особами, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого; рекомендування Мін`юсту видати свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого в установленому законодавством порядку особі, скаргу якої щодо результатів складення кваліфікаційного іспиту було задоволено.

Як убачається з матеріалів справи, Кваліфікаційною комісією розглянуто скаргу ОСОБА_1 від 05.01.2023 та доповнення до неї (з урахуванням ознайомлення з результатами тестування) від 03.02.2023 та проаналізовано чотири питання автоматизованого тестування, зазначені в скарзі, які, на думку позивача, сформульовані неоднозначно та мають варіативність їх тлумачення, а саме: питання, зареєстровані в системі тестування за №№ 51, 14, 40 та 15.

Під час розгляду скарги Комісією встановлено, що надану скаржником відповідь на питання № 40 не можна однозначно розцінювати, як неправильну, а тому за питання № 40 позивачеві було додано 1 (один) бал.

Водночас, з урахуванням такого висновку Комісії загальна кількість балів, набраних позивачем за результатами виконання другої частини іспиту становить 48 балів із 49 необхідних для успішного складення цієї частини, що є недостатнім для визнання ОСОБА_1 таким, що склав іспит.

Як наслідок, за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 05.01.2023 «Щодо результатів іспиту для осіб, які мають намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого» та доповнень до неї (з урахуванням ознайомлення з результатами тестування) від 03.02.2023, Комісія, протокольним рішенням від 16.02.2023 № 51, вирішила відхилити подану позивачем скаргу.

Під час розгляду справи, судом першої інстанції встановлено, що позивачем надано неправильні відповіді на 23 із 70 питань другої частини екзаменаційного завдання, зокрема, на питання №№ 6,10, 14, 15, 21, 23, 31, 32, 33, 39, 40, 42, 43, 44, 51, 53, 54, 59, 64, 65, 66, 68, 69.

Оцінюючи посилання позивача на порушення п. 4 Розділу I Порядку № 2535/5, який передбачає, що тестові питання та варіанти відповідей на них мають бути сформульовані однозначно, та не викликати варіативності їх тлумачення, колегія суддів зазначає, що перелік питань автоматизованого анонімного тестування (тестові питання) для іспиту, які розробляє та затверджує Кваліфікаційна комісія, в судовому порядку не оскаржувався, є чинним та не є предметом даного та будь якого іншого спору.

А тому відсутні підстави давати оцінку повному переліку питань з точки зору їх неоднозначного тлумачення.

Отже, за результатами розгляду скарги Комісією позивачу було донараховано один бал за питання №40, решта доводів стосовно інших питань відхилені Комісією.

Щодо посилань позивача на те, що Комісією порушено порядок проведення засідання з розгляду його скарги з огляду на проведення її в онлайн форматі та відсутність підписів на протоколі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 15 Кодексу України з процедур банкрутства, кваліфікаційна комісія утворюється у встановленому державним органом з питань банкрутства порядку для перевірки спеціальних знань осіб, які претендують на здійснення діяльності арбітражного керуючого.

До складу кваліфікаційної комісії входять сім осіб, три з яких призначаються наказом керівника державного органу з питань банкрутства, а чотири призначаються з`їздом арбітражних керуючих. Очолює кваліфікаційну комісію керівник державного органу з питань банкрутства або визначена ним відповідальна особа зазначеного органу.

Кваліфікаційна комісія розглядає скарги щодо результатів кваліфікаційних іспитів.

Рішення кваліфікаційної комісії приймаються на її засіданні шляхом голосування простою більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Кваліфікаційна комісія вважається повноважною у разі присутності не менше п`яти членів комісії.

Рішення кваліфікаційної комісії оформлюється протоколом, який підписують усі присутні на засіданні члени комісії.

Відповідно до пункту 11 Положення про Кваліфікаційну комісію арбітражних керуючих, формою роботи Комісії є засідання, які проводяться у разі потреби. Дату, час і місце проведення засідання Комісії визначає її голова.

Згідно повідомлення засідання Комісії 16.02.2023 проводилось в режимі онлайн, відповідна інформація про засідання Комісії була розміщена на офіційному вебсайті Міністерства.

У засіданні Комісії 16.02.2023 брали участь шість членів Комісії: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 Результати її роботи оформлені шляхом підписання членами Комісії, які брали участь у засіданні, протоколу за результатами її засідання в електронній формі за допомогою ЕДО EDIN - сучасної системи електронного документообігу в Україні.

На підтвердження підписання протоколу № 51 всіма учасниками засідання Комісії 16.02.2023, долучено до матеріалів справи копію протоколу, до якого додано лист підписання, сформований системою електронного документообігу ЕДО EDIN під час підписання протоколу членами Комісії.

При цьому нормами Положення про Кваліфікаційну комісію не визначено в якому форматі необхідно проводити засідання Комісії та не встановлено особливостей проведення засідань, відповідно відсутні обмеження щодо варіантів вибору існуючих форм проведення засідань.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не надано беззаперечних, однозначних та достовірних доказів щодо протиправних дій Кваліфікаційної комісії Арбітражних керуючих Міністерства юстиції України під час прийняття оспорюваного рішення, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Сорочко Є.О.

Суддя Чаку Є.В.

Повний текст постанови виготовлено - 23 жовтня 2023 року.