Справа № 420/11418/23
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/11418/23

Перша інстанція: суддя Танцюра К.О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідачаШляхтицького О.І.,

суддів: Домусчі С.Д., Семенюка Г. В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 у справі № 420/11418/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНИЙ РИБАК» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2023 року представник ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення № 1915 від 10.05.2023 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийняте Головним управлінням ДПС в Одеській області відносно ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК»;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуване рішення відповідача не відповідає вимогам постанови № 1165 оскільки в ньому не зазначено яка саме податкова накладна або податкові накладні чи розрахунки коригування подавались позивачем на реєстраціє в ЄРПН та відповідно визнано ризиковою операцією та натомість відповідачем зазначено тільки період начебто ризикових операцій з 01.01.2022 по 10.05.2023, що також є протиправним, оскільки контролюючим органом постійно здійснюється моніторинг поданих на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування. Як вказав позивач, цілком очевидно, що необґрунтоване віднесення платника до категорії «ризикових» шкодить його ділової репутації, та що в умовах жорсткої конкуренції на ринку покупці віддають перевагу конкурентам, які своєчасно реєструють податкові накладні та не мають статусу «ризиковості». Крім того, позивач зазначив, що він є виробником сільськогосподарської продукції, площа земель що є в обробці складає понад 530 гектар, а господарська діяльність позивача пов`язання з реалізацією власно вирощеного врожаю. Поряд з цим, як вказав позивач, зазначення відповідачем періоду в якому начебто позивач здійснював ризикові операції з 11.01.2022 по 10.05.2023 є безпідставним, оскільки операційних період обробки земель, посіву садибного матеріалу, збору врожаю та його реалізація не відбувається в перший день поточного року, тобто врожай що був зібраний у 2021 році реалізовувався у 2021-2022 роках та, що позивач має всі можливості та здійснює вирощування та подальшу реалізацію власно вирощеного врожаю. У зв`язку з викладеним та посилаючись на положення Порядку №1165 та практику ЄСПЛ, позивач просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву в якому зазначив, що не погоджується із позовними вимогами позивача та просить суд відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що за результатами проведеного моніторингу реєстрації ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» за період з 01.01.2022 по 10.05.2022 податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та даних інших інформаційно - аналітичних систем встановлено здійснення ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» ризикових господарських операцій. Відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку встановлена на підставі інформації отриманої в процесі здійснення контролюючим органом поточної діяльності, а саме: - встановлені господарські операції з придбання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД ; - встановлені господарські операції з постачання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД 1005. Відповідач вказав, що з метою забезпечення заходів, направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно - конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов`язку підприємствами реального сектору економіки, враховуючи вимоги Постанови №1165 та вищезазначену податкову інформацію, рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН від 10.05.2023 №1915 ТОВ«КРАСНИЙ РИБАК» включено до Переліку ризикових платників податків. Разом з тим, відповідач наголосив, що позовні вимоги позивача про зобов`язання прийняти нове рішення, яким виключити позивача з переліку сумнівних підприємств не підлягають задоволенню, оскільки в такому випадку суд буде підміняти собою контролюючий орган - ДПС.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 24.07.2023 у справі № 420/11418/23 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНИЙ РИБАК» задовольнив.

Визнав протиправним та скасував рішення Головного управління ДПС в Одеській області №1915 від 10.05.2023 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийняте відносно ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК».

Зобов`язав Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнув з Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНИЙ РИБАК» судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду Головне управління ДПС в Одеській області подали апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не надав оцінку податковому контролю Головного управління ДПС в Одеській області, здійснення якого відбувається шляхом, зокрема інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів;

- суд першої інстанції не врахував вимоги норм ст. ст. 61, 72, 74 ПК України, відповідно до яких для виконання покладених на контролюючий орган функцій та завдань збирає та опрацьовує податкову інформацію, яка є основою для включення платника податку до переліку ризикових підприємств відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Обставини справи.

Як встановлено судом першої інстанції, рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 10.05.2023 № 1915 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку встановлено, відповідність ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» критеріям ризиковості платника податків згідно п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.17-18).

Підставою для прийняття вказаного рішення стало встановлені господарські операції з придбання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД ; - встановлені господарські операції з постачання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД 1005.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку рішення, яким визнано позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не містить ні юридичних, ні фактичних мотивів кваліфікації заявника як ризикового платника податків.

Відповідачем не надано жодних доказів провадження позивачем господарської діяльності, яка б містила ознаки недодержання вимог чинного законодавства України.

Окрім того суд зазначив, що у відзиві на позов контролюючий орган вказав, що за результатами проведеного моніторингу реєстрації ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» за період з 01.01.2022 по 10.05.2022 податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та даних інших інформаційно-аналітичних систем встановлено здійснення ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» ризикових господарських операцій.

В свою чергу відповідач не надав до суду жодного доказу у підтвердження вказаних у відзиві тверджень, в тому числі не надав і доказів результату податкового аналізу/наявної податкової інформації щодо позивача та його контрагентів.

Відтак суд зазначив, що в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості.

З огляду на вказане, суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 10.05.2023 №1915 та наявності підстав для його скасування.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі частини 1 статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК України, способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до статті 71 ПК України визначено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За змістом підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

На підставі пункту 74.1 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

За правилами пункту 74.3 статті 74 ПК України, зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрала чинності з 01.02.2020) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм пп. а або б п. 185.1 ст. 185, пп. а або б п. 187.1 ст. 187, абз. 1 п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: пунктом 8 - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 10.05.2023 № 1915 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку встановлено, відповідність ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» критеріям ризиковості платника податків згідно п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Також, у вказаному рішення зазначено код податкової інформації, яка є підставою для прийняття оскаржуваного рішення:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Підставою для прийняття вказаного рішення стала інформація про встановлені господарські операції з придбання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД ; - встановлені господарські операції з постачання ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» товарів у період з 01.01.2022 по 10.05.2023 за кодом УКТЗЕД 1005 (а.с.17-18).

Водночас, спірне рішення не містять інформації про те, в чому полягає ризиковість операцій, які саме господарські операції позивача аналізувались відповідачем, які документи досліджувались при прийнятті оскаржуваних рішень.

Тобто, оскаржувані рішення не містять чіткої та повної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відповідно до п. 26, 27 Порядку № 1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Згідно пунктам 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем до матеріалів справи не долучено витягів з протоколів засідання комісії ГУ ДПС в Одеській області від 10.05.2023 у зв`язку з чим неможливо встановити підстави, з яких комісія дійшла висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Також суд касаційної інстанції зазначав, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Ці ж правові висновки знайшли своє підтвердження у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року по справі № 520/111/20 (№К/9901/27921/20).

Колегія суддів зазначає, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано достатніх доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення № 1915 від 10.05.2023 як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій по певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв.

При цьому, оскаржуване рішення не містить конкретних підстав його прийняття, як це передбачено Порядком № 1165, що свідчить про його необґрунтованість та невмотивованість.

Таким чином, суд першої інстанції, враховуючи те, що оскаржуване рішення від 10.05.2023 № 1915 прийнято Головного управління ДПС в Одеській області без наявних на те правових підстав та з порушенням, передбачених Порядком № 1165 і Додатку 1 до нього, процедури і передумов його прийняття, дійшов правильного висновку про його протиправність та необхідність його скасування.

Всупереч частині 2 статті 77 КАС України відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено належними та допустимими доказами правомірності віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював свою позицію щодо "принципу правової визначеності" (наприклад, справа Hashman and Harrup v. The United Kingdom, Арр. 25594/94, 25 November 1999), відповідно до якого особа, здійснюючи правомірну поведінку, повинна мати можливість передбачати правові наслідки такої правової поведінки, чітко визначені законом.

Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У постанові від 20.08.2019 по справі № 2540/3009/18 Верховний Суд зазначив, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання контролюючим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм належну правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Відтак, на думку колегії суддів, правильним є висновок суду першої інстанції про протиправність рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 10.05.2023 №1915 та наявність підстав для його скасування.

Щодо вимоги позивача про виключення його з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, апеляційний суд зазначає, що наведеним вище пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, можливість (та навіть обов`язок) виключення комісією платника податків з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, за наявності відповідного судового рішення, передбачена самим Порядком № 1165.

За таких обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про те, що вимога позивача про зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

При цьому апеляційний суд зауважує, що саме до повноважень комісії регіонального рівня належить прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та про виключення платника податку з відповідного переліку.

За наведеного, на думку колегії суддів, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку є правомірним, оскільки прийнято на підставі наявної в базах даних ДПС України інформації.

Колегія суддів критично оцінює вказані доводи апелянта, оскільки, податкова інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 20.03.2018 у справі №804/939/16 та від 02.04.2020 у справі №160/93/19.

При цьому, колегією суддів встановлено, що матеріали справи не містять, а податковим органом не надано належних та допустимих доказів на підтвердження відповідності ТОВ «КРАСНИЙ РИБАК» платника податку на додану вартість, критеріям ризиковості платника.

З огляду на викладене вказані доводи апелянта, на думку апеляційного суду, є необґрунтованими.

Також, апеляційний суд відхиляє, як необґрунтовані та такі, що не знайшли свого підтвердження, посилання апелянта на ненадання судом першої інстанції оцінки податковому контролю, ігнорування судом першої інстанції вимог ст. ст. 61, 72, 74 ПК України.

Посилання на порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині не з`ясування всіх належних обставин у справі (ч. 4 ст. 9 КАС України), в частині рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин справи (ч. 1 ст. 8, ст.. ст.. 73, 74, 242 КАС України) також не знайшли свого підтвердження, оскільки, як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення та з матеріалів справи, суд першої інстанції надав учасникам справи можливість надати усі наявні у них докази щодо предмету спору, дослідив надані учасниками справи докази та надав їм правильну правову оцінку.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 у справі № 420/11418/23 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 у справі № 420/11418/23 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк