Справа № 160/20526/23
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2023-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Дніпропетровській області генерала поліції третього рангу Щадило А. № 1318к від 14 липня 2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» в частині застосування до поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Дніпропетровській області генерала поліції третього рангу Щадило А. № 473 о/с від 17 липня 2023 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції поліцейського-водія логістики відділення поліції №5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 .
поновити сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції.
звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції.
На обґрунтування позовної заяви зазначено, що ОСОБА_1 проходив службу на посаді поліцейського-водія логістики відділення поліції №5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. 14 липня 2023 року начальником ГУНП в Дніпропетровській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_2 прийнято наказ № 1318к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП». 17 липня 2023 року начальником ГУНП в Дніпропетровській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_2 прийнято наказ за № 473 о/с «По особовому складу», звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Національної поліції статуту України) сержанта поліції ОСОБА_1 (0157313) поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції, з 17 липня 2023 року. Позивач, уважає ці накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки він не вчиняв жодних дій, направлених на порушення Присяги працівника поліції та службової дисципліни, зокрема обов`язків, визначених ЗУ «Про Національну поліції», Дисциплінарним статутом та посадовою інструкцією. Крім того, зазначив, що порушення, які виявлені дисциплінарною комісією та покладені в основу оспорюваного наказу №1318к від 14.07.2023, - взагалі не відносяться до його службових обов`язків. А сам факт складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №266916 від 05.07.2023 відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП, не може бути беззаперечним та достатнім доказом вчинення ним такого порушення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні. Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
07 вересня 2023 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування своєї позиції зазначив, що наказом ГУНП № 473 о/с поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізькому РУП ГУНП та мав спеціальне звання сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 17.07.2023 року. Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 14.07.2023 року № 1318к, яким на останнього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування проведеного відповідно до наказу ГУНП від 05.07.2023 № 1431 щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізькому РУП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , що призвели до складання відносно нього 05.07.2023 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Крім того, не виконанні постанов Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 21.12.2022 та 21.03.2023 про здійснення приводу правопорушника, не виконанні обов`язку щодо збирання доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, не своєчасному направленні до суду адміністративної справи за частиною 1 статті 160 КУпАП відносно ОСОБА_3 , допущенні виправлень відомостей, що занесені до постанови по справі про адміністративне правопорушення, винесенні постанов та накладенні стягнень за кожне правопорушення окремо під час одночасного розгляду адміністративних справ, не внесенні відомостей про наявність пояснення правопорушника та понятих до протоколів про адміністративне правопорушення, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам. Крім того, зауважили, що наявність або відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, тобто відсутність або наявність підстав для притягнення до адміністративної відповідальності, не є підставою для звільнення ОСОБА_1 , від дисциплінарної відповідальності та ніяким чином не може ототожнюватись з наявністю фактів порушення службової дисципліни, тобто дисциплінарною відповідальністю, до якої було притягнуто останнього. У ході службового розслідування комісія не вирішувала питання про обґрунтованість вчиненого адміністративного проступку ОСОБА_1 яке здійснюється в межах адміністративного провадження, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, що пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог повернуто заявнику без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку загального провадження - залишено без задоволення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 15 серпня 2018 року перебував на службі в Національній поліції України.
З 01 серпня 2022 року обіймав посаду поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Відповідно до пункту 6 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 05 липня 2023 року № 1431, наказано голові дисциплінарної комісії службове розслідування проводити у формі письмового провадження, підготувати і подати на розгляд затвердження висновок службового розслідування з відповідними пропозиціями.
Згідно з пунктом 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області генерала поліції третього рангу ОСОБА_2 від 14 липня 2023 року № 1318к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП», за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух», частини 2 статті 36, частини 2 статті 251 КУпАП, пункту 13 розділу II, абзацу З пункту 12 розділу III, пункту 9 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, Присяги поліцейського, що виразилось у керуванні транспортним засобом під час дії комендантської години, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння, не паданні поліцейським під час складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП даних щодо свого місця роботи, а також намаганні залишити місце події, тобто перешкоджанні поліцейським виконувати їхні обов`язки, не виконанні постанов Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 21.12.2022 та 21.03.2023 про здійснення приводу правопорушника, не виконанні обов`язку щодо збирання доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, не своєчасному направленні до суду адміністративної справи за частиною 1 статті 160 КУпАП відносно ОСОБА_3 , в наслідок чого судом закрито дане адміністративне провадження, допущенні виправлень відомостей, що занесені до постанови по справі про адміністративне правопорушення, винесенні постанов та накладенні стягнень за кожне правопорушення окремо під час одночасного розгляду адміністративних справ, не внесення відомостей про наявність пояснення правопорушника та понятих до протоколів про адміністративне правопорушення, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, застосувати до поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 (0157313) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
17 липня 2023 року начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_2 прийнято наказ № 473 о/с «По особовому складу», згідно з Законом України «Про Національну поліцію» звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Національної поліції статуту України) сержанта поліції ОСОБА_1 (0157313) поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції, з 17 липня 2023 року (а.с. 17).
Позивач не погодившись із наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1318 к від 14.07.2023 та № 473 о/с від 17.07.2023р. звернувся до суду з позовом.
Перевіряючи правомірність оскаржуваних позивачем наказів, суд враховує наступне.
Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII, відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до статтей 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Принципи етики для працівників поліції визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 року №1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.
Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень пунктів 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).
Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).
Як встановлено судом та слідує із матеріалів службового розслідування, підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало, керуванні транспортним засобом під час дії комендантської години, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння, а також не належне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема не виконанні постанов Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 21.12.2022 та 21.03.2023 про здійснення приводу правопорушника, не виконанні обов`язку щодо збирання доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, не своєчасному направленні до суду адміністративної справи за частиною 1 статті 160 КУпАП відносно ОСОБА_3 , в наслідок чого судом закрито дане адміністративне провадження, допущенні виправлень відомостей, що занесені до постанови по справі про адміністративне правопорушення, винесенні постанов та накладенні стягнень за кожне правопорушення окремо під час одночасного розгляду адміністративних справ, не внесення відомостей про наявність пояснення правопорушника та понятих до протоколів про адміністративне правопорушення.
При цьому, обставини відмови позивача від проходження огляду на стан сп`яніння були встановлені працівниками патрульної поліції, що стало наслідком наступного оформлення відповідних адміністративних матеріалів, зокрема протоколу про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП.
Доводи позивача про те, що сам факт складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №266916 від 05.07.2023 відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП, не може бути беззаперечним та достатнім доказом вчинення ним такого порушення, є безпідставними та не спростовують факту дисциплінарного проступку.
Суд наголошує, що питання адміністративної відповідальності позивача не слід ототожнювати з фактом притягнення його до дисциплінарної відповідальності, позаяк, як уже наголошувалось судом вище, звільнення позивача зі служби згідно оскаржуваного наказу відбулось не за вчинення ним адміністративного проступку, а за порушення службової дисципліни.
Втім, і в першому і в другому випадках суть порушення є одним і тим же відмова від проходження огляду на стан сп`яніння, однак має різну юридичну кваліфікацію. Зокрема, як адміністративне правопорушення відмова особи від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння кваліфікується за частиною 1 статті 130 КУпАП як правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, і передбачає відповідальність ідентичну як за керування транспортним засобом у стані алкогольного чи іншого сп`яніння. А як порушення службової дисципліни поліцейським - відмова від проходження огляду на стан сп`яніння розцінюється як вчинок морального змісту, що дискредитує таку особу як працівника поліції.
Надаючи оцінку обставинам, які стали підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення, суд враховує, постанову Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 серпня 2023 року по справі № 215/4059/23, згідно з текстом, якої ОСОБА_1 не заперечував факту, що він вживав алкогольні напої, та перебування 05 липня 2023 року у комендантську годину в автомобілі Mitsubishi Lancer н/з НОМЕР_1 за адресою вул. Каштанова в м. Кривому Розі Дніпропетровської області біля будинку № 8, тобто не за місцем свого мешкання (за адресою: АДРЕСА_1 ). Крім того, із пояснень ОСОБА_1 , які викладенні у постанові суду від 09.08.2023 р., вбачається, що він дійсно вживав алкогольні напої, але при цьому автомобілем не керував, а лише сидів у припаркованому автомобілі та розмовляв з товаришами, оскільки була комендантська година.
Водночас, із досліджених судом матеріалів службового розслідування, зокрема, письмових пояснень ОСОБА_1 від 07.07.2023 року, судом встановлено, що 05.07.2023 він знаходився вдома за адресою: АДРЕСА_1 . Приблизно о 01.30 год. йому зателефонував знайомий та повідомив, що на вул. С. Колачевського біля буд. № 121 відбуваються хуліганські дії. З метою перевірки вказаної інформації ОСОБА_1 сів за кермо свого автомобіля «Mitsubishi Lancer», н.з. НОМЕР_1 , та вирушив за вищевказаною адресою. Під час руху по вул. Каштанова в м. Кривий Ріг, його автомобіль зупинили працівники патрульної поліції. ОСОБА_1 вийшов з автомобіля та на вимогу поліцейських пред`явив документи на транспортний засіб та посвідчення водія. Надалі, працівники патрульної поліції повідомили ОСОБА_1 про наявність у нього ознак алкогольного сп`яніння та запропонували пройти відповідний огляд. ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння, так як не бачив у цьому сенсу та необхідності, оскільки почував себе добре та спиртних напоїв не вживав. (а.с. 83-84).
Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок, що дії позивача суперечать Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 року №1179 відповідно до яких, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, оскільки своїми суперечливими поясненнями фактично вводив в оману посадових осіб, які приймали процесуальні рішення та фактично перешкоджав встановленню істини.
У змісті позовної заяви позивач зазначив, що саме постанова у справі про адміністративне правопорушення №215/4059/23 відносно нього буде одним із доказів, які містять інформацію щодо необґрунтованості притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, оскільки факт складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №266916 від 05.07.2023 за ч.1 ст.130 КУпАП, не може бути беззаперечним та достатнім доказом вчинення порушення.
Надаючи оцінку таким доводам позивача суд зазначає, що за змістом пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Як слідує із наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області генерала поліції третього рангу ОСОБА_2 від 05 липня 2023 року № 1431, призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького РУП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 , що призвели до складання відносно нього 05.07.2023 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, тобто підставами для призначення службового розслідування став не сам факт оформлення відносно позивача адміністративних матеріалів за частиною 1 статті 130 КУпАП, а вчинення ним дій, сутність яких полягає у можливому порушенні службової дисципліни.
Верховний Суд у постанові від 06.04.2021 року у справі № 420/3659/19 вказав, що вирішення питання щодо наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського не залежить від результатів провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки за наслідками службового розслідування поліцейський притягається не у зв`язку з вчиненням адміністративного правопорушення, а у зв`язку з вчиненням службової дисципліни. При цьому, хоча оскаржуваний наказ і прийнято на підставі, зокрема, відомостей, наявних, зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення, однак він ґрунтується на самостійних правових підставах.
Тому, суд вкотре наголошує, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало не вчинення ним адміністративного проступку, а скоєння ним дій, які суперечать інтересам служби та компрометують його звання поліцейського. Тобто, в ході проведення службового розслідування відповідачем встановлювались обставини, що свідчать про вчинення позивачем саме дисциплінарного проступку, тобто проступку, пов`язаного із дотриманням останнім службової дисципліни та морально-етичних норм, якими повинен володіти поліцейський.
Відтак, відсутність на момент винесення оспорюваних наказів судового рішення за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , в даному випадку не має значення при оцінці поведінки позивача в контексті дослідження питання дотримання ним службової дисципліни.
Посилання позивач на те, що порушення виявленні дисциплінарною комісією та покладенні в основу оспорюваного наказу № 1318 від 14.07.2023 року взагалі не відноситься до його службових обов`язків, є безпідставні та спростовуються його письмовими поясненнями в рамках службового розслідування.
Так, змісту оскаржуваного наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області генерала поліції третього рангу ОСОБА_2 від 14 липня 2023 року № 1318к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» слідує, що порушення службової дисципліни сержантом поліції ОСОБА_1 виразилось у керуванні транспортним засобом під час дії комендантської години, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння, не виконанні обов`язку щодо збирання доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, не своєчасному направленні до суду адміністративної справи.
Водночас, суд зауважує, що відповідач приймаючи оскаржуваний наказ, посилався на вчинення проступку в умовах воєнного стану, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, а тому застосовав до поліцейського-водія логістики відділення поліції № 5 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_1 (0157313) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Отже, поліцейські мають спеціальний правовий статус вимоги морального змісту віднесені до їх службово-професійних обов`язків. Приймаючи присягу поліцейського позивач склав клятву вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, втілювати їх ужиття, поважати і охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки.
Скоєння сержантом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості, а також ігнорування останнім вимог, що регламентують його діяльність як поліцейського, недотримання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Законів України "Про Національну поліцію".
Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час та бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
Зазначене свідчить про дискредитацію звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Таким чином, враховуючи, що позивач, будучи співробітником органу поліції, у комендантську годину керував транспортним засобом, відмовившись від проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану сп`яніння, тобто відмовився виконати законні вимоги суб`єктів владних повноважень, здійснив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам та підриває довіру громадян до поліцейських, як до носіїв влади, тому суд погоджується із висновками відповідача про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку.
Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постановах №806/2555/17 від 17.07.2019 року та №460/5545/20 від 07.07.2022 року, згідно якої відмова у проходженні медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння дискредитує звання поліцейського.
Щодо застосованого відповідачем виду дисциплінарного стягнення згідно статті 13 Дисциплінарного статуту, то суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постановах №480/4079/18 від 19 травня 2022 року, №460/5545/20 від 07 липня 2022 року, №420/8984/20 від 23 червня 2023 року, згідно яких застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя).
Слід зауважити, що у даному випадку при застосуванні виду стягнення враховано відсутність пом`якшуючих обставин, а порушення комендантської години під час воєнного стану не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків, тому правомірно застосовано найсуворіше дисциплінарне стягнення як звільнення із служби в поліції.
Встановленні в ході розгляду справи судом обставини, свідчать про дискредитацію звання поліцейського, оскільки матеріалами справи встановлено, що позивач під час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності та надання письмових пояснень від 07.07.2023 року в рамках службового розслідування, посилався на протилежні обставини, що свідчить про непорядність позивача та дискредитує його як працівника поліції.
Беручи до уваги викладене, позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту Національної поліції, Присяги працівника поліції, Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про дорожній рух", а отже своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, за що передбачена дисциплінарна відповідальність.
Таким чином, на переконання суду відповідач при прийняті оскаржуваних наказів повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, правомірно прийняв рішення про неможливість подальшого перебування позивача на службі в поліції.
Оскаржувані накази прийняті суб`єктом владних повноважень обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин при визначенні виду дисциплінарного стягнення та спрямовані на дисциплінування і не допущення в майбутньому подібних порушень працівниками Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
З огляду на встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправними та скасування прийнятих відносно позивача наказів
З урахуванням зазначеного, суд на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що у разі відмови у задоволені позову судові витрати не відшкодовуються.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 242, 243, 245, 246, 250, 257, 262, 268-273, 278, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі - залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев