Справа № 160/21263/23
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.08.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного промислового підприємства «Кривбаспромводопостачання» до Східного офісу Державної аудиторської служби України, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держадитслужби від 07.08.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-04-12-010304-а.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що висновки про результати моніторингу закупівлі є необґрунтованими, протиправними та такими, що не відповідають приписам чинного законодавства. Позивач не погоджується з результатами та висновками моніторингу, оскільки вважає, що зазначені у висновку порушення є формальними та несуттєвими. Враховуючи наведене, позивач вважає, що висновок Східного офісу Держаудитслужби є протиправним та підлягає скасуванню.
25.08.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
11.09.2023 року представником відповідача надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що за результатами проведення моніторингу закупівлі Офісом встановлено, що відповідно до підпункту 2 пункту 1 Додатку 1 до тендерної документації щодо переліку документів, які повинен надавати учасник, для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям Замовником зазначено, що для підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації Учасник повинен надати довідку, складену в довільній формі на фірмовому бланку (у разі наявності) за підписом уповноваженої особи учасника та завірену печаткою (у разі використання) про наявність працівників відповідної кваліфікації. які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, шо е предметом закупівлі із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові, посади працівника за штатним розкладом/за договором цивільно-правового характеру.
З вищезазначеного вбачається, що позивачем у тендерній документації визначено вимогу щодо підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації.
Як зазначає відповідач, позивачем також наголошено, що довідка про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі, повинна містити прізвища, ім`я, по батькові, посади працівника, за штатним розкладом/за договором цивільно-правового характеру.
Тобто, під час складення тендерної документації позивачем зауважено, що довідка повинна містити інформацію про працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання для надання послуг, що є предметом закупівлі.
Втім, як зазначає відповідач, ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП» на підтвердження кваліфікаційних вимог щодо особи не надана інформація в довідці (за штатним розкладом) та не наданий договір цивільно-правового характеру, або будь-які інші підтверджуючі документи.
Таким чином, відповідач наголошує, що для підтвердження кваліфікаційного критерію учасником ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП». інформація надана не в повному обсязі, що є порушенням вимог відповідно до абзацу 1 підпункту 2 пункту 41 Особливостей.
21.09.2023 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив Східного офісу Держаудитслужби є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві, як підстави для задоволення позову.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 13.07.2023 року № 156 «Про початок здійснення
моніторингу закупівель», відділом контролю у сфері закупівель розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі.
Підставою для проведення моніторингу закупівлі стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідність тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2022 №922-VIII (далі Закон №922) з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі Особливості), розгляд тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення.
Моніторинг проводився на підставі наступних документів: річний план закупівель КРИВБАСПРОМВОДОПОСТАЧАННЯ (далі - Замовник) UA-P-2023-04-12-003567-a, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію Замовника, тендерну пропозицію учасника ТОВ "ТЕЛЛОР-ГРУП", повідомлення про намір укласти договір, яке оприлюднене 21.04.2023, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 20.04.2023, договір від 02.05.2023 №94, запити для надання пояснень від 20.07.2023, пояснення Замовника отримані через електронну систему закупівель 25.07.2023.
Відповідачем, за результатами аналізу тендерної документації встановлено порушення вимог тендерної документації.
В ході моніторингу встановлено, що відповідно до підпункту 2 пункту 1 Додатку 1 до тендерної документації щодо переліку документів, які повинен надавати учасник, для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям Замовником зазначено що, для підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації Учасник повинен надати довідку, складену в довільній формі на фірмовому бланку (у разі наявності) за підписом уповноваженої особи учасника та завірену печаткою (у разі використання) про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові, посади працівника, за штатним розкладом/за договором цивільно-правового характеру. У складі тендерної пропозиції Учасник ТОВ «ТЕЛЛОРГРУП» (файл: Довідки, листи, проект договору (ремонт приміщень).pdf) в довідці з iнформацiєю про працiвникiв вiдповiдної квалiфiкацiї, якi мають необхiднi знання та досвiд для надання послуг, що є предметом закупiвлi, надав перелік штатних працівників та зазначив посади. Однак, серед переліку штатних працівників відсутні дані щодо інженера з проектно-кошторисної роботи ОСОБА_1 , якою складена та підписана вся кошторисна документація до тендеру та додатки до договору від 02.05.2023 №94 (дефектний акт, підсумкова відомість ресурсів, локальний кошторис), які є його невід`ємною частиною. При цьому, Учасником (ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП») на підтвердження кваліфікаційних вимог щодо зазначеної особи не надана інформація в довідці (за штатним розкладом) та не наданий договір цивільно-правового характеру, або будь-які інші підтверджуючі документи. Крім того, аналіз наявності кваліфікаційного сертифіката ОСОБА_1 засвідчив, що відповідно до ст.17 Закону України «Про архітектурну діяльність», згідно даних сайту: e-construction.gov.ua, умови його безстроковості порушені, тобто його дія припинена (рішення про видачу - 15.07.2013 року до 15.07.2018 року). На запит Східного офісу Держаудитслужби від 20.07.2023 року, Замовником надані пояснення через електронну систему закупівель, якими не доведено факт надання Учасником необхідних підтверджуючих документів в повному обсязі. Тобто, для підтвердження кваліфікаційного критерію учасником ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП», інформація надана не в повному обсязі, що є порушенням вимог відповідно до абзацу 1 підпункту 2 пункту 41 Особливостей (в редакції від 20.04.2023 року).
За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог, підпункту 2 пункту 41 Особливостей.
Втім, як встановлено судом, за наслідками висновку відповідачем не було зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень.
Не погоджуючись із такими висновками, вважаючи їх необґрунтованими та такими, що порушують права та інтереси позивача, останній звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), пунктом 11 частини 1 статті 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини 1 статті 7-1 Закону № 922-VІІІ моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, визначені пунктами 1 - 5 частини другої статті 7-1 Закону № 922-VIII, а саме:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків (критеріїв із заданими наперед параметрами, використання яких дає можливість автоматично здійснювати вибір процедур закупівель, що містять ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель);
2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
Згідно з частиною 3 статті 7-1 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель (частина 4 статті 7-1 Закону № 922-VIII).
Відповідно до частини 6 статті 7-1 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У справі є спірним висновок відповідача щодо порушення позивачем вимог, підпункту абзацу 1 підпункту 2 пункту 41 Особливостей.
Так, контролюючим органом зазначено, що серед переліку штатних працівників відсутні дані щодо інженера з проектно-кошторисної роботи ОСОБА_1 , якою складена та підписана вся кошторисна документація до тендеру та додатки до договору від 02.05.2023 №94 (дефектний акт, підсумкова відомість ресурсів, локальний кошторис), які є його невід`ємною частиною. При цьому, Учасником (ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП») на підтвердження кваліфікаційних вимог щодо зазначеної особи не надана інформація в довідці (за штатним розкладом) та не наданий договір цивільно-правового характеру, або будь-які інші підтверджуючі документи. Крім того, аналіз наявності кваліфікаційного сертифіката ОСОБА_1 засвідчив, що відповідно до ст.17 Закону України «Про архітектурну діяльність», згідно даних сайту: e-construction.gov.ua, умови його безстроковості порушені, тобто його дія припинена (рішення про видачу - 15.07.2013 року до 15.07.2018 року). А тому, контролюючий орган дійшов висновку, що для підтвердження кваліфікаційного критерію учасником ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП», інформація надана не в повному обсязі, що є порушенням вимог відповідно до абзацу 1 підпункту 2 пункту 41 Особливостей.
Щодо таких тверджень відповідача, суд зазначає про таке.
У відповідності до норм статті 16 Закону №922-VIII Замовник (ДПП «Кривбаспромводопостачання») встановив кваліфікаційні критерії процедури закупівлі/кваліфікаційні вимоги до учасників процедури закупівлі, серед яких наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.
Кваліфікаційні критерії процедури закупівлі/кваліфікаційні вимоги до учасників процедури закупівлі визначені у Додатку 1 до Тендерної документації.
Замовник установив вимогу до тендерної документації про надання учасником у складі своєї тендерної пропозиції таких документів:
- Довідка, складена в довільній формі на фірмовому бланку (у разі наявності) за підписом уповноваженої особи учасника та завірена печаткою (у разі використання) про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові, посади працівника, за штатним розкладом/за договором цивільно-правового характеру.
Учасником - ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП» до складу тендерної пропозиції було надано Довідку з інформацією про працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі вих. №19 від 19.04.2023 року.
При цьому, суд зауважує, що контролюючим органом зазначено, що серед переліку штатних працівників відсутні дані щодо інженера з проектно-кошторисної роботи ОСОБА_1 , якою складена та підписана вся кошторисна документація до тендеру та додатки до договору від 02.05.2023 №94 (дефектний акт, підсумкова відомість ресурсів, локальний кошторис), які є його невід`ємною частиною.
Відповідно до пункту 22 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, предмет закупівлі є товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Суд акцентує увагу на тому, що закупівлею UA-2023-04-12-010304-а визначено лише один предмет закупівлі (одну послугу) - Поточний ремонт приміщень на об`єктах Каховського водопровідного комплексу (ДК 021:2015: 45451100-4 Оздоблювальні роботи).
Складення та підписання кошторисної документації до тендеру та додатків до договору від 02.05.2023 №94 не є послугою, що передбачена закупівлею UA-2023-04-12-010304-а, а тому вимоги щодо необхідності підтвердження кваліфікаційних вимог щодо такої особи є необґрунтованими.
Відтак, суд робить висновок, що доводи контролюючого органу, що для підтвердження кваліфікаційного критерію учасником ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП», інформація надана не в повному обсязі, що є порушенням вимог відповідно до абзацу 1 підпункту 2 пункту 41 Особливостей є необґрунтованими та безпідставними, оскільки по-перше, учасником ТОВ «ТЕЛЛОР-ГРУП» на момент подання тендерної пропозиції було надано Довідку з інформацією про працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі вих. №19 від 19.04.2023 року на виконання вимог Додатку 1 до Тендерної документації, у відповідності до норм статті 16 Закону №922-VIII; по-друге складення та підписання кошторисної документації до тендеру та додатків до договору від 02.05.2023 №94 не є послугою, що передбачена закупівлею UA-2023-04-12-010304-а.
Щодо відсутності визначення відповідачем способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, суд вказує, що у цій частині спірний висновок, який є актом індивідуальної дії та породжує обов`язки для позивача, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України.
Суд звертає увагу, що системний аналіз приписів статті 7-1 Закону №922-VIII, розділу ІІІ Порядку №86, дає підстави дійти висновку про те, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості оскаржуваного висновку відповідачеві не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного(их) порушення (порушень). Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити положення нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути в установленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їхнього усунення.
Отже, законодавець поклав обов`язок на відповідача у Висновку про результати моніторингу закупівлі, у разі виявлення порушень, зобов`язати замовника усунути порушення чітко визначивши установлений законодавством порядок усунення.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість та вмотивованість.
Суд звертає увагу на те, що не зазначивши в оскаржуваному висновку про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких необхідно вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи необхідно вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)
Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держадитслужби від 07.08.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-04-12-010304-а
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Горбалінський