Справа № 480/7856/23
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2023-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 року Справа № 480/7856/23

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Воловика С.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Суми адміністративну справу № 480/7856/23 за позовом ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі відповідач, ГУНП в Сумській області) про:

- визнання протиправним та скасування наказу № 777 від 10.07.2023 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби;

- визнання протиправним та скасування наказу № 283 о/с від 12.07.2023 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області з 13.07.2023;

- стягнення з ГУНП в Сумській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу із розрахунку 859, 08 грн. за кожен день прогулу з 13.07.2023 по день прийняття рішення судом,

У С Т А Н О В И В:

І. Позиція позивача

Обґрунтовуючи протиправність оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення з посади, ОСОБА_1 вказує на порушення встановленого порядку проведення службового розслідування та упереджене здійснення дисциплінарного провадження.

Зокрема, позивач звернув увагу на те, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Втім, оскільки жодної із згаданих підстав у наказах про утворення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування, зазначено не було, ОСОБА_1 вважає що відповідач не дотримався вимог Порядку проведення службових розслідувань.

Також, позивач зауважив на тому, що інформація про події 27.06.2023, яка стала підставою для призначення службового розслідування, надійшла до ГУНП в Сумській області 27.06.2023 о 19 год. 06 хв., тобто у поза робочий час працівників відділу кадрів, що дає підстави стверджувати про те, що наказ про призначення службового розслідування № 539 датований 27.06.2023, в цей день не видавався.

Крім того, ОСОБА_1 наголосив, що у висновку службового розслідування вказано про відсутність обставин, які пом`якшують його відповідальність в той час, коли він має високі показники виконання службових повноважень, заохочення та державні нагороди.

Стосовно інкримінованих порушень службової дисципліни, а саме: невиконання наказу керівника, відданого в межах наданих повноважень та відповідно до закону та вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; порушення вимог п. 5 р. ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018, п. 2.17 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023; порушення вимог п. 9 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015; та порушення вимог пп. 2.2, 2.16 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023, ОСОБА_1 зазначив, що:

по-перше, в оскаржуваному наказі не вказано який саме наказ керівника не було виконано, хто саме віддав цей наказ, чи дійсно вказаний наказ віддано в межах повноважень. Не вказано які саме дії вчинені позивачем і чому ці дії перешкоджали іншим поліцейським виконувати свої обов`язки, так само, як і не вказано, якими саме діями підірвано авторитет Національної поліції України;

по-друге, відеореєстратор був ввімкнений як того вимагає Інструкція, проте з невідомих технічних причин не зберіг запис спілкування з водієм, що було виявлено лише після закінчення зміни. Крім того, відеореєстратор періодично вимикався у зв`язку зі швидким розряджанням батареї, внаслідок чого збивався установлений час;

по-третє, у постанові серії БАД № 312291 від 27.06.2023 про застосування адміністративного стягнення викладено суть адміністративного правопорушення, заповнено всі графи, а зазначаючи про те, що фіксація здійснюється на технічний засіб, позивач був переконаний, що відеореєстратор працює належним чином і фіксує відповідні події;

по-четверте, в оскаржуваному наказі не міститься інформація про конкретну поведінку, яка могла зашкодити репутації та авторитету поліції, викликати негативний суспільний резонанс. Позивач ніс службу в належній екіпіровці і оскільки с. Віри Сумської області не віднесено до території бойових дій, а оперативна обстановка дозволяла не весь час перебувати в бронежилеті, порушень вимог п. 2.16 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023 допущено не було.

За наведених обставин, ОСОБА_1 вважає оскаржувані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

З огляду на протиправність наказів про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення, враховуючи приписи статті 235 Кодексу законів про працю України, на думку позивача, він має бути поновлений на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області та на його користь має бути стягнуто середній заробіток за час вимушеного прогулу.

ІІ. Заперечення відповідача

Не погоджуючись з позовними вимогами, ГУНП в Сумській області у відзиві (а.с. 64-84) зазначило, що 27.06.2023 о 19 год. 06 хв. на спецлінію « 102» надійшло повідомлення військовослужбовця рядового ОСОБА_2 про те, що близько 09 год. 20 хв. цього ж дня в с. Віри Сумського району поліцейські, які несли службу на автомобілі н.з. НОМЕР_1 , отримали від нього неправомірну вигоду в сумі 4 000, 00 грн. яка була перерахована на картку Ощадбанку НОМЕР_2 за не притягнення до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху. Аналогічна інформація була викладена і у письмовій заяві, поданій слідчо-оперативній групі ВП № 1 (м. Білопілля).

За результатами службового розслідування, проведеного у зв`язку з указаними подіями, дисциплінарною комісією було встановлено, що не здійснення ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків безперервної відеозйомки, зокрема обставин зупинки транспортного засобу, яким керував ОСОБА_2 , та процесу складання постанови про притягнення останнього до адміністративної відповідальності, призвело до неможливості спростувати чи підтвердити твердження про можливі неправомірні дії поліцейських наряду ГРПП ВП № 1 (м. Білопілля), а саме: вимоги та отримання неправомірної вигоди щляхом перерахування грошових коштів на рахунок, а також спрововкувало виникнення конфліктної ситуації з військовослужбовцями в/ч НОМЕР_3 , що за своєю суттю є діями, які підривають авторитет поліції.

Відповідач наголосив на тому, що матеріалами службового розслідування підтверджено порушення позивачем внаслідок винної протиправної поведінки службової дисципліни, а саме:

порушення вимог пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018, п. 2.17 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023, що виразилось у вимиканні портативного відеореєстратора на власний розсуд та проведенні відеозйомки спілкування з ОСОБА_2 не безперервно;

порушення вимог пункту 9 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015, внаслідок допущення виправлень під час складання постанови БАД № 312291;

порушення вимог частини 2 статті 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з не здійсненням викладення обставин вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення у постанові БАД № 312291;

порушення вимог пунктів 2.2, 2.16 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023 внаслідок допущення поведінки, яка може зашкодити репутації та авторитету поліції або викликати негативний суспільний резонанс та несення служби в складі наряду ГРПП без бронежилету класу захисту достатнього для забезпечення особистої безпеки поліцейського;

порушення вимог пунктів 4, 6 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, внаслідок невиконання наказу керівника, виданого в межах наданих повноважень та відповідно до закону, вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Крім того, відповідач зауважив на тому, що застосований вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру проступку, враховує обставини, за яких він був вчинений, особу порушника тощо. Враховуючи правове регулювання спірних правовідносин, ОСОБА_1 в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Враховуючи зазначене, ГУНП в Сумській області вважає оскаржувані накази правомірними, а позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 127.07.2023, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі № 480/7856/23, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення осіб, встановлені строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 06.09.2023 у задоволенні клопотання ГУНП в Сумські області про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, відмовлено.

IV. Обставини справи

Під час проходження служби ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області, 27.06.2023 начальником УГІ ГУНП в Сумській області Юрієм Краснабародом подано рапорт про те, що 27.06.2023 о 19 год. 04 хв. на спеціальну лінію « 102» надійшло повідомлення військовослужбовця в/ч НОМЕР_3 рядового ОСОБА_2 щодо отримання поліцейськими СРПП ВП № 1 (м. Білопілля) неправомірної вигоди в сумі 4000, 00 грн. які були перераховані на картковий рахунок Ощадбанку за не притягнення до адміністративної відповідальності (а.с. 93).

У зв`язку з отриманням вказаної, з метою з`ясування всіх обставин можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області, 27.06.2023 ГУНП в Сумській області прийнято наказ № 539 про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії (а.с. 89).

За результатами службового розслідування, 07.07.2023 складено висновок, згідно з яким за порушення вимог пунктів 4, 6 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги поліцейського, що виразилося у невиконанні наказу керівника, відданого в межах наданих повноважень та відповідно до закону, вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їх обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; порушення вимог пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018, п. 2.17 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023, що виразилось у вимиканні портативного відеореєстратора на власний розсуд та проведенні відеозйомки спілкування й оформлення 27.06.2023 адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_2 в с. Віри Сумського району не безперервно, не переконання в момент включення відеореєстратора в точності встановленого на пристрої часу; допущення виправлень під час складання постанови БАД № 312291, що призвело до порушення вимог пункту 9 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015; не здійснення під час винесення постанови БАД № 312291 викладення обставин вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що призвело до порушення вимог частини 2 статті 283 цього Кодексу; допущення поведінки, яка може зашкодити репутації та авторитету поліції або викликати негативний суспільний резонанс, несення служби у складі наряду ГРПП без бронежилету класу захисту, достатнього для забезпечення особистої безпеки поліцейського відповідно до оперативної обстановки на території обслуговування, що призвело до порушення вимог пунктів 2.2, 2.16 наказу ГУНП № 500 від 15.06.2023, дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції (а.с. 136-145).

На підставі висновку службового розслідування, 10.07.2023 ГУНП в Сумській області прийнято наказ № 777, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції, а наказом № 283 о/с від 12.07.2023, позивача звільнено з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області з 13.07.2023 (а.с. 37-38).

V. Норми права які регулюють спірні правовідносини та їх застосування

На виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України Про Національну поліцію.

На виконання частини першої статті 18 вказаного Закону, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України Про Національну поліцію у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі Дисциплінарний статут) і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службовою дисципліною є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком є протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За змістом частин першої четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту, службовим розслідуванням є діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, визначені Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ вказаного Порядку, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На виконання пункту 4 розділу V Порядку, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Пунктом 1 розділу VІІ Порядку передбачено, що у разі коли за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, зміст вказаних норм дає підстави дійти висновку про те, що за порушення службової дисципліни, до поліцейського може бути застосований один із визначених видів дисциплінарного стягнення, в тому числі і звільнення зі служби в поліції. Втім, застосування стягнення можливе лише в тому разі, коли порушення службової дисципліни сталося внаслідок винної протиправної поведінки поліцейського, яка належним чином доведена та підтверджена відповідними достатніми доказами.

Разом з цим, обираючи вид дисциплінарного стягнення, який має бути застосований, уповноважена особа зобов`язана враховувати, зокрема, характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини порушника. Фактично, при обранні виду дисциплінарного стягнення має дотримуватись принцип пропорційності, тобто, справедливий баланс між тяжкістю проступку, вчиненого внаслідок доведеної винної протиправної поведінки порушника, негативними наслідками, до яких призвела чи може призвести така поведінка з одного боку, та суворістю покарання за вчинений проступок, глибиною необхідного втручання у права порушника, необхідних для досягнення мети застосування стягнення, з другого боку.

VI. Висновки суду щодо доводів сторін та вирішення спору

Обґрунтовуючи протиправність оскаржуваних наказів, ОСОБА_1 вказує на відсутність підстав для застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції, оскільки дисциплінарні проступки не вчинялись, службове розслідування призначено з недотриманням встановленого порядку та під час його проведення винна протиправна поведінка, що зумовила порушення службової дисципліни, належним чином не доведена.

Втім, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд не може погодитись з указаними доводами позивача, з огляду на таке.

Матеріалами справи підтверджено, що підставою для призначення службового розслідування слугував рапорт начальника УГІ ГУНП в Сумській області підполковника поліції Юрія Краснабарода, у якому зазначалось про звернення 27.06.2023 о 19 год. 04 хв. на спеціальну лінію « 102» військовослужбовця в/ч НОМЕР_4 рядового ОСОБА_2 щодо отримання поліцейськими СРПП ВП № 1 (м. Білопілля) від нього неправомірної вигоди в сумі 4 000, 00 грн. яка була перерахована на картку Ощадбанку за не складання матеріалів стосовно керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 93).

Тобто, фактично, вказаний рапорт є повідомленням у якому містилась інформація про вчинення поліцейськими порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку, що відповідно до приписів абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, є підставою для призначення службового розслідування.

У зв`язку з цим, на переконання суду, доводи позивача про порушення порядку проведення службового розслідування є необґрунтованими. Також суд не приймає до уваги і посилання позивача на те, що інформація про події 27.06.2023 була отримана відповідачем у поза робочий час, оскільки ця обставина не позбавляє відповідача права призначати службове розслідування.

Як убачається зі змісту оскаржуваного наказу № 777 від 10.07.2023, дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції застосовано до ОСОБА_1 за декілька порушень, встановлених службовим розслідуванням.

Зокрема, ГУНП в Сумській області зазначає про несення позивачем служби без бронежилету класу захисту достатнього для забезпечення особистої безпеки поліцейського, відповідно до оперативної обстановки на території обслуговування, про порушення ним законодавства у сфері адміністративно-правозастосовної діяльності, а також про вимкнення портативного відеореєстратора на власний розсуд, проведення 27.06.2023 відеозйомки спілкування та оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_2 в с. Віри Сумського району не безперервно, що призвело до неможливості спростувати обґрунтовані звинувачення у вчиненні поліцейськими корупційних дій.

На підтвердження вказаних порушень, відповідач надав суду висновок службового розслідування (а.с. 136-145), повідомлення на спеціальну лінію « 102» (а.с. 95), копію постанови про накладення адміністративного стягнення (а.с. 97), пояснення ОСОБА_1 (а.с. 98-99), пояснення ОСОБА_3 (а.с. 100-101), матеріали опитування ОСОБА_3 з використанням поліграфу (а.с. 102-104), пояснення ОСОБА_4 (а.с. 105), пояснення ОСОБА_5 (а.с. 106), копію платіжної інструкції про перерахування коштів (а.с. 107-108), витяги з журналів реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, виїзду та повернення транспортних засобів та зошиту видачі й приймання спеціальних засобів відділення поліції № 1 (а.с. 109-114), пояснення ОСОБА_2 (а.с. 115), протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення (а.с. 116), протокол огляду місяця події (а.с. 119-122), службову характеристику ОСОБА_1 та довідку щодо нього (а.с. 126-127), відомості про ознайомлення підпорядкованого особового складу відділення поліції № 1 з вимогами наказу № 500 від 15.06.2023 та інших нормативно-правових актів (а.с. 131-132), акти про переогляд відеозаписів (а.с. 133-135), відеозаписи з нагрудного портативного реєстратора УГІ ГУНП в Сумській області.

Зі змісту вказаних документів судом встановлено, що 27.06.2023 о 09 год. 12 хв. інспекторами сектору реагування патрульної поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був зупинений автомобіль Опель Омега, д.н. НОМЕР_5 , яким керував ОСОБА_2 . Після зупинки вказаного автомобіля, ОСОБА_1 була складена постанова серія БАД № 312291 про накладення на ОСОБА_2 штрафу в сумі 510, 00 грн. за порушення підпункту «в» пункту 2.3 Правил дорожнього руху.

Згодом, 27.06.2023 приблизно о 18 год. 30 хв. у с. Віри Сумського району, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були зупинені військовослужбовцями, а о 19 год. 06 хв. від військовослужбовця ОСОБА_2 на спеціальну лінію « 102» надійшло повідомлення про отримання поліцейськими неправомірної вигоди в сумі 4 000, 00 грн. які були перераховані на картку Ощадбанку. Після прибуття на місце події слідчо-оперативної групи, ОСОБА_2 звернувся з письмовою заявою щодо притягнення поліцейських, які отримали неправомірну вигоду до відповідальності, а 28.06.2023 за вказаним фактом ТУ ДБР розташованого у м. Полтава внесено відомості до ЄРДР під № 000250 за частиною 1 статті 368 Кримінального кодексу України.

У поясненнях ОСОБА_1 стверджував про те, що неправомірної вигоди не отримував, а також зауважував на тому, що постанова про накладення штрафу на ОСОБА_2 була складена внаслідок порушенням останнім Правил дорожнього руху, у відповідності з встановленими Кодексом України про адміністративні правопорушення вимогами.

Разом з цим, ОСОБА_2 у поясненнях стверджував про те, що ОСОБА_1 вимагав від нього неправомірну вигоду у сумі 7 000, 00 грн. за не складання адміністративних матеріалів з приводу керування автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, та отримав таку вигоду у сумі 4 000, 00 грн. шляхом перерахування коштів на картку Ощадбанку НОМЕР_2 .

Отже, оцінюючи доводи ГУНП в Сумській області, суд враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушенням Присяги є несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Між тим, про вчинення дисциплінарного проступку поліцейським можуть свідчити виключно фактичні дані про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, що мають бути доведені у визначеному порядку.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків та вчинків, які можуть зганьбити звання працівника поліції або підірвати авторитет поліції, не допускати виникнення ситуацій, коли у суспільства може виникнути уявлення про корисливий або протиправний характер діяльності конкретного поліцейського та поліції в цілому.

Так, порядок застосування поліцейськими засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, визначений Інструкцією із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1026 від 18.12.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.01.2019 за № 28/32999.

Пунктом 2 розділу І вказаної Інструкції передбачено, що застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою попередження, виявлення або фіксування правопорушення; охорони громадської безпеки та власності; забезпечення безпеки осіб; забезпечення публічної безпеки і порядку.

Згідно з пунктами 5, 6 розділу ІІ Інструкції, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання. У разі пошкодження портативного відеореєстратора поліцейський негайно доповідає про це відповідальній особі та керівнику органу, підрозділу поліції.

На виконання підпункту 2 пункту 1 розділу VII Інструкції, під час виконання своїх повноважень поліцейським забороняється примусове виключення відеореєстраторів, у тому числі на вимогу сторонніх осіб.

Тобто, вказані приписи Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, зобов`язують поліцейського з початку виконання своїх обов`язків здійснювати безперервний відеозапис портативним відеореєстратором, в тому числі і процедури оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, зокрема, про порушення Правил дорожнього руху.

В той же час, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 під час оформлення матеріалів про порушення Правил дорожнього руху ОСОБА_2 самостійно і свідомо вимкнув портативний відеореєстратор, яким здійснювалась фіксація, що безумовно є порушенням пункту 5 розділу ІІ та підпункту 2 пункту 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Суд зазначає, що такі умисні винні дії позивача зумовлюють виникнення ситуації, коли спростування звинувачень ОСОБА_2 в отриманні ОСОБА_1 неправомірної вигоди значно ускладнюється або взагалі стає неможливим, а також викликають у стороннього спостерігача обґрунтовані сумніви як щодо доброчесності окремих поліцейських, так і щодо нульової толерантності до корупції Національної поліції України в цілому.

Тобто, фактично, вказані порушення підривають довіру до ОСОБА_1 як до носія влади, що своєю чергою призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, за наведених обставин, суд робить висновок про те, що порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні ОСОБА_1 приписів пункту 5 розділу ІІ та підпункту 2 пункту 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, мало місце, сталося внаслідок винної, протиправної поведінки позивача та підтверджено належними і достатніми доказами, що утворює склад дисциплінарного проступку та є підставою для застосування дисциплінарного стягнення.

Разом з цим, з огляду на характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини позивача, негативні наслідки, які настали чи можуть настати через вчинений проступок, а також встановлену Дисциплінарним статутом Національної поліції України дискрецію керівника у виборі виду дисциплінарного стягнення, на переконання суду, такий вид стягнення, як звільнення зі служби в поліції є пропорційним і не надто суворим покаранням.

Стосовно інших порушень службової дисципліни, які встановлені службовим розслідуванням, зокрема, порушення вимог пункту 9 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06.11.2015, у зв`язку з допущенням виправлень під час складання постанови про накладення штрафу БАД № 312291, та порушення підпункту 2.16. наказу ГУ НП в Сумській області у зв`язку з несенням служби в складі наряду ГРПП без бронежилету класу захисту достатнього для забезпечення особистої безпеки поліцейського, відповідно до оперативної обстановки на території обслуговування, суд зазначає, що ці порушення також вчинені позивачем внаслідок винної, протиправної поведінки, підтверджені достатніми доказами, утворюють склад дисциплінарного проступку та можуть враховуватись у сукупності при визначенні виду дисциплінарного стягнення.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відповідність оскаржуваних наказів критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та, як наслідок, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 3, 6-10, 132, 241, 242, 243, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Воловик