Справа № 420/19870/21
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2023 р. Категорія 104010000м. ОдесаСправа № 420/19870/21
Перша інстанція: суддя Аракелян М.М.,

час і місце ухвалення: 11:06, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Семенюка Г.В.,

суддів Домусчі С.Д., Шляхтицького О.І.,

при секретаріВишневській А.В.

за участю сторін:
представник прокуратуриТунік В.М. (посвідчення)
представник ОМРСлободяник І.С. (довіреність; посвідчення)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Заступника керівника Одеської обласної прокуратури на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року по справі за позовом Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси до Одеської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Одеської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, мотивуючи його тим, що обов`язок Одеської міської ради щодо прийняття на облік та набуття права власності на безхазяйне майно (дамби Хаджибейського лиману) випливає не тільки із вимог Цивільного кодексу, а і Кодексу цивільного захисту України для попередження виникнення надзвичайної ситуації. Адже відсутність власника дамби Хаджибейського лиману є одним із стримуючих факторів планування та вжиття заходів щодо її належного утримання, ця дамба розташована вздовж автомобільної дороги державного значення М-28 Одеса-Южний, частина якої проходить територією міста Одеси.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року у задоволенні адміністративного позову Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси до Одеської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Заступник керівника Одеської обласної прокуратури подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції не врахував, що відповідно до листа Басейнового управління водних ресурсів річок Причорномор`я та нижнього Дунаю від 06.04.2021 № 08-24/03- 421, який є належним та допустимим доказом у розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України, вбачається, що дамба Хаджибейського лиману є гідротехнічною спорудою, об`єктом нерухомого майна, що не має власника та балансоутримувача. Крім того, судом першої інстанції не надано належної оцінки протоколу Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації від 04.11.2020 року, складеного на позачерговому засіданні Комісії, відповідно до якого з огляду на те, що гідротехнічна споруда (дамба Хаджибейського лиману) розташована в межах адміністративної території м. Одеси, Одеській міській раді рекомендовано визначити балансоутримувача дамби. Враховуючи, що на сьогодні не визначено балансоутримувача дамби Хаджибейського лиману, це є одним із стримуючих факторів планування та вжиття заходів щодо її належного утримання.

Одеською міською радою було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що доводи, викладені в апеляційній скарзі є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року винесено законно та обґрунтовано, а тому підстави для його скасування відсутні. Крім того, відповідач вказує, що суд першої інстанції дійшов обгрунтованих висновків про перебування дамби Хаджибейського лиману в державній власності, оскільки остання була побудована в той час, коли комунальної форми власності не існувало, тоді як прокуратурою не надано жодних доказів вибуття дамби з державної власності ані до суду першої інстанції, ані апеляційної.

16 жовтня 2023 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду апелянтом надано клопотання про приєднання доказів у якому зазначено, що 02.10.2023 року окружною прокуратурою скеровано запит до ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» з проханням зіставити геопросторові дані (координати гідротехнічної споруди) з наявними координатами зовнішньої межі міста Одеси. На вказаний запит ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» 05.10.2023 року надав відповідь зі схемою розташування гідротехнічної споруди (дамби Хаджибейського лиману) по відношенню до межі міста Одеси.

20 жовтня 2023 року Одеською міською радою було надано додаткові пояснення у справі, у яких зазначено, що з відповіді ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» не вбачається, що останнім досліджувалось питання розташування дамби Хаджибейського лиману по відношенню до меж населених пунктів, розташованих на території Нерубайської та Усатівської сільських територіальних громад.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:

26.05.2017 року між Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради та ТОВ «Будівельна компанія «Промбудсервіс» укладено договір № 47-17/П на виконання робіт «Першочергові заходи щодо запобігання руйнування дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі. Капітальний ремонт тіла дамби. Коригування» (т.1, а.с.183-190).

28.08.2017 року між Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради та ТОВ «Будівельна компанія «Промбудсервіс» укладено договір № 106-17/П на виконання робіт «Капітальний ремонт дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі» (т.1, а.с.205-208).

02.04.2019 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-15МГ/74 щодо недопущення руйнування дамби Хаджибейського лиману та сприяння у наданні експертного висновку про рівень надзвичайної ситуації, яка може виникнути внаслідок руйнування дамби лиману, зокрема, шляхом ініціювання перед Державною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій питання виділення коштів з резервного фонду державного бюджету на проведення заходів на реконструкцію скидного каналу.

17.09.2019 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-14/2314 щодо визначення балансоутримувача дамби та Хаджибейського лиману та виділення коштів з бюджету Одеської області та Державного бюджету України на 2020 рік місцевому бюджету м. Одеси на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

17.09.2019 року Одеський міський голова звернувся до Міністра розвитку громад і територій України з листом № 02.2-14/2384 щодо сприяння у виділенні з Державного бюджету України на 2020 рік місцевому бюджету м. Одеси коштів на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

11.12.2019 року Одеська міська рада прийняла рішення № 5477-VII «Про звернення Одеської міської ради до Прем`єр-міністра України Гончарука О.В.» щодо вирішення проблеми утримання дамби Хаджибейського лиману та прийняття рішення про необхідність будівництва самопливного скидного трубопроводу (т.1, а.с.67-68).

16.01.2020 року Державне агентство водних ресурсів звернулося до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 253/4/10/11-20, в якому повідомило, що дамба Хаджибейського лиману обліковується на балансі Служби автомобільних доріг в Одеській області.

13.03.2020 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-15МГ/52 з проханням звернутися до відповідних органів державної влади України з питання виділення з Державного бюджету України на 2020 рік бюджету м. Одеси коштів на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

06.05.2020 року Одеський міський голова звернувся до Прем`єр-міністра України з листом № 02.2-15МГ/113 щодо запобігання виникненню надзвичайної ситуації та проханням виділити з Державного бюджету України на 2020 рік бюджету м. Одеси кошти на реалізацію заходів реконструкції дамби Хаджибейського лиману.

25.05.2020 року Міністерство інфраструктури України звернулося до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 4557/2/01-10/23/1-20 з проханням вжити відповідні заходи щодо визначення балансоутримувача дамби Хаджибейського лиману та проведення невідкладних ремонтних робіт для пришвидшення відновлення її належного технічного стану.

30.07.2020 року перший заступник Одеського міського голови звернувся до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-03/787 з метою виконання комплексу заходів необхідних для запобігання дамби Хаджибейського лиману, в тому числі, визнaчeння статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги загального користування державного значення та визначення балансоутримувача.

04.11.2020 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації розглядалося питання щодо аварійного стану дамби Хаджибейського лиману, проведення невідкладних аварійно-відновлювальних робіт та визначення балансоутримувача дамби.

Відповідно до протоколу комісії від 04.11.2020 року № 49 дамба Хаджибейського лиману вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820 (Обхід м.Одеса) до цього часу не визначена як гідроспоруда і не мас балансоутримувача. На балансі Служби автомобільних доріг перебуває лише проїжджа частина автодороги V -28. Така ситуація не дає змоги вирішити питання щодо реконструкції ділянки автодороги «Обхід м. Одеса» у законодавчому порядку. За результатами обговорення питання Комісією з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації вирішено: визнати аварійним стан дамби Хаджибейського лиману як загрозу виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру; рекомендувати Одеській міській раді: враховуючи, що гідротехнічна споруда (дамба) розташована в межах адміністративної території м. Одеса, визначити балансоутримувача дамби; замовити виготовлення технічного паспорта гідротехнічної споруди, що виконує функцію дамби та перебуває під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-28 вздовж Хаджибейського лиману; за результатами складеного технічного паспорта дамби провести відповідні розрахунки на виконання першочергових (відновлювальних) робіт та надати їх до Одеської обласної державної адміністрації для підготовки звернення до Кабінету Міністрів України щодо виділення коштів з Державного бюджету України.

02.03.2021 року відбулося виїзне засідання керівництва Одеської області, міста Одеси та ГУ ДСНС Україна в Одеській області, в ході якого встановлено, що внаслідок аварійного стану ділянок проходження трубопроводів від насосних станцій № 4 і № 5, які прокладено в тілі дамби Хаджибейського лиману, ймовірне виникнення прориву, що може призвести до катастрофічного затоплення значної території міста Одеси.

05.03.2021 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради розглядалося питання щодо організації виконання заходів із запобігання виникненню надзвичайної ситуації природного та техногенного характеру за умов прориву дамби Хаджибейського лиману.

Відповідно до протоколу комісії фактично дамба Хаджибейського лиману не є класичною гідротехнічною спорудою і по надійності не відповідає необхідному класу капітальності. Проблема утримання дамби у безпечному технічному стані існує практично із часів її спорудження та залежить від підвищення рівня води в лимані. Для запобігання виникненню надзвичайної ситуації необхідно вирішити ряд питань, а саме: визначити юридичний статус насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01; визначити балансоутримувача дамби з подальшим відпрацюванням технічного паспорта та експертного висновку стану дамби; провести проектні роботи зі здійснення капітальних робіт з реконструкції дамби (будівництво нової дамби, посилення, укріплення «тіла» дамби);надати експертний висновок та класифікацію ситуації з «тілом» дамби Хаджибейського лиману як передумовою та загрозою виникнення надзвичайної, ситуації техногенного характеру державного рівня відповідно до Національного класифікатора ДК 019:2010 «Класифікатор надзвичайних ситуацій» та вимог постанови Кабінету Міністрів України від 24 березня 2004 року № 368 «Про затвердження Порядку класифікації надзвичайних ситуацій за їх рівнями», як Код НС-11110 «Внаслідок прориву греблі (дамби, шлюзу тощо) з утворенням хвилі прориву та катастрофічного затоплення». Після зазначеного пропонується провести відповідні роботи з реконструкції дамби. Здійснення такого комплексу заходів щодо реконструкції вирішить питання запобігання потенційної загрози підтоплення частини міста.

За результатами обговорення питання Комісією з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради вирішено: звернутися до Одеської обласної державної адміністрації з клопотанням щодо: визначення та погодження статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01 балансоутримувача дамби (тіла вздовж Хаджибейського лиману, визначення дамби) та вжиття відповідних заходів щодо відпрацювання паспорта об`єкта (технічного паспорта) будівництва з визначенням його технічного стану.

У листі Басейнового управління водних ресурсів річок Причорномор`я та нижнього Дунаю від 06.04.2021 року №08-24/03-421 зазначено, що Хаджибейська дамба це гідротехнічна споруда, яка розташована у межах м.Одеса на Хаджибейському лимані (т.1,а.с.45).

22.04.2021 року листом від № 01-1308/06 Служба автомобільних доріг в Одеській області надала відповідь на запит Одеської обласної прокуратури, в якому повідомила, що документи, що посвідчують технічні характеристики дамби, поставлення її на баланс, проведення інвентаризації, а також оформлення права власності на дамбу у Службі автомобільних доріг в Одеській області відсутні. Служба не є п власником чи балансоутримувачем, на балансі служби на теперішній час не знаходиться і раніше не перебувала. У служби відсутня інформація про її приналежність та/або власника дамби.

11.05.2021 року Одеська з обласна державна адміністрація звернулася до Кабінету Міністрів України з листом № 4281/2/01-12/4145-2-21 (т.1, а.с.17-18), в якому зазначається, що обласною державною адміністрацією розглядається варіант можливості набуття права власності на безхазяйну річ - гідротехнічну споруду дамби (тіла дамби) Хаджибейського лиману у визначеному ст. 335 ЦК України порядку з подальшою передачею зазначеного об`єкта після приведення його до нормативно-технічного стану.

27.07.2021 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації розглядалося питання щодо визначення статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01 вздовж Хаджибейського лиману (банансоутримувача дамби), за результатом чого вирішено: 1)Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами облдержадміністрації створити постійно діючу комісію щодо вирішення проблемних питань Чорного моря, Куяльницького та Хаджибейського лиманів; 2) за результатами засідання комісії підготувати та направити до Ради Національної Безпеки і Оборона України пропозиції для підготовки технічної документації щодо виконання проектних та першочергових аварійно- відновлюваних робіт ділянки автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса - Южний - /М-14/ з під`їздами Обхід м. Одеси; 3)звернутися до Міністерства економіки України для підготовки пропозицій щодо розробки державної програми з проектом відновлювальних робіт Хаджибейської дамби; 4) питання щодо визначення балансоутримувача Хаджибейської дамби буде вирішено після завершення будівельних робіт.

13.08.2021 року на позачерговому засіданні Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій розглядалося питання щодо статусу та подальших заходів з ремонту і укріплення гідротехнічної споруди - дамби Хаджибейського лиману, за результатом чого вирішено: 1) Одеській обласній державній адміністрації разом з Мінінфраструктури, Укравтодором за участю Одеської міської ради: провести технічне обстеження дамби Хаджибейського лиману з метою визначення її технічного стану та подальших заходів щодо її ремонту і укріплення; результати проведеного обстеження надати Мінрегіону.

03.09.2021 року перший заступник Одеського міського голови звернувся до Міністра інфраструктури України з листом № 02.2-16вих/456 з проханням ініціювати виділення бюджету Одеської міської територіальної громади фінансування з Державного бюджету України в рамках програми «Велике будівництво» на реалізацію важливих для регіону та держави заходів по зниженню рівня води в Хаджибейському лимані.

20.10.2021 року Міністерством інфраструктури України листом № 13782/27/10-21 надано відповідь, в якій зазначено, що у разі надходження експертних висновків від Мінрегіону та ДСНС, пропозицій від Мінфіну, обґрунтувань і розрахунків, в тому числі інформації щодо визначення статусу дамби та набуття права власності на неї від Одеської облдержадміністрації, Мінекономіки опрацює їх та подасть до Кабінету Міністрів України пропозиції щодо виділення коштів з резервного фонду державного бюджету з метою здійснення заходів із запобігання виникненню надзвичайної ситуації на дамбі Хаджибейського лиману.

Спір в даній справі ініційований прокурором з підстав невиконання Одеською міськрадою законодавчо визначеного (ст.335 ЦК України, ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні») обов`язку зі взяття на облік дамби Хаджибейського лиману (надалі - Дамба) з метою подальшого оформлення права комунальної власності на Дамбу як об`єкт нерухомого майна за встановленою Порядком, затвердженим постановою Кабміну України №1127, процедурою.

При цьому, прокурор стверджує, що Дамба є об`єктом, що не має власника, чим створюється загроза виникнення надзвичайної ситуації внаслідок відсутності балансоутримувача Дамби, який би опікувався підтриманням її належного стану.

Відмовляючи в задоволені позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що є передчасними у будь-якому разі вимоги до Одеської міськради вчинити дії зі взяття на облік Дамби як безхазяйної речі, що у сукупності із висновком про недоведеність її статусу як безхазяйної речі є підставою для відмови у позові.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду погоджується з означеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Розпорядженням Раднарокому СРСР від 18.05.1941 року №1503, Раднаркому УРСР було дозволено у 1941-1942 роках провести роботи по будівництву каналу, який з`єднає Хаджибейський лиман з морем.

Суд зазначає, що станом на момент прийняття вищенаведеного розпорядження Раднаркому СРСР і до 1990 року комунальної форми власності не існувало.

Згідно із ст. 5 Конституції Української Соціалістичної Республіки, прийнятої 30.01.1937 року (чинної на момент прийняття розпорядження Раднаркому СРСР), соціалістична власність в УРСР має або форму державної власності (всенародне добро), або форму кооперативно-колгоспної власності (власність окремих колгоспів, власність кооперативних об`єднань).

Статтею 6 Конституції УСР передбачено, що земля, її надра, води, ліси, заводи, фабрики, шахти, рудні, залізничний, водний і повітряний транспорт, банки, засоби зв`язку, організовані державою великі сільськогосподарські підприємства (радгоспи, машинно-тракторні станції і т.п.), а також комунальні підприємства і основний житловий фонд у містах і промислових пунктах є державною власністю, тобто всенародним добром.

Згідно із п. 68 Цивільного кодексу УРСР 1922 року майно, власник якого є невідомий (безгосподарне майно), переходить у власність держави в порядку, визначеному спеціальним законом. Відповідно до ч. 1 ст. 137 Цивільного кодексу Української PCP 1963 року майно, яке не має власника або власник якого невідомий (безхазяйне майно), надходить у власність держави за рішенням виконавчого комітету районної, міської Ради народних депутатів, винесеним за заявою фінансового органу.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону Української РСР «Про місцеві Ради народних депутатів Української PCP та місцеве самоврядування» від 07.12.1990 року розпорядження і управління комунальною власністю здійснюють від імені населення адміністративно- територіальних одиниць відповідні місцеві Ради народних депутатів та уповноважені ними інші органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч.3 ст. 7 Закону до комунальної власності належить майно, яке передається безоплатно Союзом PCP і Українською PCP, іншими суб`єктами, а також майно, яке створюється і купується місцевими Радами народних депутатів за рахунок належних їм коштів.

05.11.1991 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 311 «Про розмежування державного майна України між загальнодержавною (республіканською) власністю і власністю адміністративно-територіальних одиниць (комунальною) власністю», якою затверджено перелік державного майна України, яке передається до власності адміністративно-територіальних одиниць (комунальної власності).

У цьому переліку не передбачається передачі з державної у комунальну власність категорії об`єктів, до яких можливо віднести дамбу Хаджибейського лиману.

Одеською обласною радою народних депутатів 25.11.1991 року прийнято рішення №266-ХХІ «Про розмежування державного майна між власністю Обласної ради, міст обласного значення та районів області», яким затверджено новий Перелік об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, управління якими здійснює обласна рада (далі Перелік), станом на 1 вересня 2006 року.

У цьому переліку не визначено передачу з державної у комунальну власність дамби Хаджибейського лиману.

Прокурором не доведено, що Дамба вибула з державної власності та є безхазяйним майном, належних та допустимих доказів цього суду не надано.

Відповідно до ст.335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Безхазяйні рухомі речі можуть набуватися у власність за набувальною давністю, крім випадків, встановлених статтями 336, 338, 341 і 343 цього Кодексу. Особливості набуття організацією водокористувачів права власності на безхазяйні об`єкти меліоративних систем визначаються законом. Особливості набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди для цілей аквакультури визначаються законом.

Згідно пунктів 82-88 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабміну України від 25.12.2015 року №1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.

Під час розгляду заяви державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації прав на майно, щодо якого подано таку заяву. У разі коли підставою для взяття на облік нерухомого майна є відмова власника від права власності на таке майно, державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою від права власності.

За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічну інвентаризацію відповідного закінченого будівництвом об`єкта чи об`єкта незавершеного будівництва, отриманих державним реєстратором з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.

Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Датою та часом взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вважаються дата та час реєстрації відповідної заяви, за результатом розгляду якої державним реєстратором прийнято рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

За наявності підстав для відмови у взятті на облік безхазяйного нерухомого майна державний реєстратор приймає відповідне рішення, яке повинне містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття, з відповідним обґрунтуванням їх застосування. У задоволенні заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна може бути відмовлено у разі, коли: безхазяйне майно не підлягає обліку відповідно до закону; із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна звернулася неналежна особа; у Державному реєстрі прав наявні записи про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, щодо якого подано заяву про взяття на облік; у Державному реєстрі прав відсутні записи про припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою власника від права власності на таке майно (у разі, коли підставою для взяття на облік безхазяйного нерухомого майна є відмова власника нерухомого майна від свого права власності).

За результатом розгляду заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна документи, подані заявником, зберігаються суб`єктом державної реєстрації прав, нотаріусом протягом трьох років. Документи та/або відомості, сформовані державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час розгляду заяви, зберігаються в електронній формі у цьому Реєстрі.

Прокурор у даній справі просить суд зобов`язати відповідача вчинити дії, спрямовані на взяття на облік безхазяйне майно дамбу Хаджибейського лиману, яка розташована вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820) і має довжину приблизно 4 км від с. Латівка до с. Усатове, ширину до 14 метрів та орієнтовну площу 56000 м2 та вказує, що дамба розташована у межах міста Одеса.

На підтвердження вказаного, 16 жовтня 2023 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду апелянтом надано клопотання про приєднання доказі, у якому зазначено, що 02.10.2023 року окружною прокуратурою скеровано запит до ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» з проханням зіставити геопросторові дані (координати гідротехнічної споруди) з наявними координатами зовнішньої межі міста Одеси. На вказаний запит ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» 05.10.2023 року надав відповідь зі схемою розташування гідротехнічної споруди (дамби Хаджибейського лиману) по відношенню до межі міста Одеси.

Зі змісту клопотання про приєднання доказів вбачається, що апелянт звернувся до ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» з листом від 02.10.2023 року № 53-8246вих-23, в якому зазначив про те, що Суворовською окружною прокуратурою м. Одеси за участі інженера-геодезиста проведено вишукування та визначено координати гідротехнічної споруди у системі координат СК-63.

Однак, жодної інформації про інженера-геодезиста та підстави виконання ним робіт з вишукування та визначення координат до суду надано не було.

Також, з листом від 05.10.2023 року № 1123 ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» надав Суворовській окружній прокуратурі «Схему розташування гідротехнічної споруди (дамби Хаджибейського лиману) по відношенню до межі м. Одеса».

Зі «Схеми розташування гідротехнічної споруди (дамби Хаджибейського лиману)» вбачається, що точки координат взяті Суворовською окружною прокуратурою м. Одеси не по всій протяжності дамби Хаджибейського лиману, а виключно по тій її частині, яка проходить по дорозі загальнодержавного значення, розташованій у м. Одеса.

Разом з тим, з наявного в матеріалах справи викопіювання з Генерального плану міста Одеси вбачається, що дамба Хаджибейського лиману за рахунок своєї протяжності розташовується також в межах Нерубайської сільської ради та Усатівської сільської територіальної громади. Також, з наданих Одеською міською радою відкритих даних земельного кадастру України вбачається, що зовнішня частина дамби зі східного боку розташована в межах Усатівської сільської територіальної громади, а з зовнішньої частина з західного буку - в межах Нерубайської сільської ради.

Отже, з відповіді ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» не вбачається, що останнім досліджувалось питання розташування дамби Хаджибейського лиману по відношенню до меж населених пунктів, розташованих на території Нерубайської та Усатівської сільських територіальних громад.

У своєму клопотанні про приєднання доказів апелянт також зазначає про рішення Одеської міської ради від 25.08.2023 року № 1454-ІІІ «Про внесення змін до рішення Одеської міської ради від 30.11.2022 року № 1012-ІІІ «Про бюджет Одеської міської територіальної громади на 2023 рік», а також на «Робочий проект з першочергових заходів з капітального ремонту та стабілізації стану аварійних ділянок дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі». Зокрема, апелянт посилається на рядок 831 додатку 6 до вищенаведеного рішення, яким Управлінню капітального будівництва Одеської міської ради виділено кошти на «проєктування та першочергові заходи з капітального ремонту та стабілізації стану аварійних ділянок дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі» в межах «заходів з запобігання та ліквідації надзвичайних ситуацій та наслідків стихійного лиха». Вказане на думку апелянта свідчить про знаходження дамби Хаджибейського лиману на території міста Одеса.

Разом з тим, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 91 Бюджетного кодексу України, до видатків місцевих бюджетів, що можуть здійснюватися з усіх місцевих бюджетів, належать видатки на заходи у сфері захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру в межах повноважень, встановлених законом.

Таким чином, можливість фінансування міською радою заходів у сфері захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру прямо передбачено нормами Бюджетного кодексу України та не підтверджує факт знаходження дамби Хаджибейського лиману на території міста Одеса.

Нормами ч.1 ст. 182 ЦК України визначено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно абз.1 ч.1 ст. 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17.08.2000 року №507, під спорудами розуміється будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт.

Згідно із пунктом 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затвердженого наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 року № 252, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 року за №466/1002, гідротехнічні споруди це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тонелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Відповідно до пункту 2.7 Методичних рекомендаціях стосовно об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, затверджених протоколом колегії Державної реєстраційної служби України за № 3 від 11.12.2012, до об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, належать споруди (інженерні, гідротехнічні тощо) - земельні поліпшення, що не належать до будівель та приміщень, призначені для виконання спеціальних технічних функцій.

До гідротехнічних споруд відносяться: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Разом з цим, на офіційному веб-сайті Єдиного державного вебпорталу відкритих даних (data.gov.ua) оприлюднено Базу даних гідротехнічних споруд станом на 10.07.2021 року, у якій відсутня дамба Хаджибейського лиману, статус цієї споруди як об`єкту нерухомого (рухомого) майна не доведений прокурором належними та допустимими доказами.

Крім того, суд звертає увагу, що нормативний зміст ст.335 ЦК України полягає у тому, що отриманню безхазяйної речі у власність територіальної громади м.Одеси передує низка кроків, серед яких на початковій стадії та у подальшому має місце:

- виявлення нерухомого безхазяйного майна (жодних доказів такого змісту до позовної заяви прокурором не було надано);

- фіксація факту наявності безхазяйного майна, у тому числі, нерухомого, наприклад, Акт інспекції відповідного майна уповноваженою Комісією за місцем його розташування (форма вільна); подальший розгляд такого Акту Виконкомом Ради, який його затверджує та пропонує подальші дії, зокрема, щодо складання на замовлення технічної документації (такі докази прокурором не надані).

Враховуючи вище викладене, суд першої інстанції вірно зазначив, що є передчасними вимоги до Одеської міськради вчинити дії зі взяття на облік Дамби як безхазяйної речі, що у сукупності із висновком про недоведеність її статусу як безхазяйної речі є підставою для відмови у позові.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії належним чином не обґрунтовані, не підтверджені наявними матеріалами справи та задоволенню не підлягають.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року по справі № 420/19870/21, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст Постанови складено 25 жовтня 2023 року.

Суддя-доповідач Г.В. Семенюк
Судді С.Д. Домусчі О.І. Шляхтицький