Справа № 280/3929/23
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2023-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

08 серпня 2023 року 12:37Справа № 280/3929/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., за участю секретаря судового засідання Власюка В.О. та представників

позивача Ліпартії А.О.

відповідача Домашева Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури

до Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1. Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації

2. Акціонерне товариство «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

08.06.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури (далі позивач) до Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради (далі відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (далі третя особа 1), Акціонерне товариство «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» (далі третя особа 2), в якій позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради в частині невиконання вимог чинного законодавства щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подання до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозицій про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

зобов`язати Відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подати до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозиції про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

В обґрунтування позовних вимог Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури зазначає, що наказом Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації від 28.11.2013 № 49-О об`єкт нерухомості, а саме Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, включено до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини та містобудування м. Запоріжжі. Однак, даний об`єкт не занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. При цьому, такому занесенню передують відповідні етапи та певна робота спеціально уповноважених органів культурної спадщини, повноваження яких чітко регламентовані законодавством. Посилаючись, крім іншого, на норми Закону України «Про охорону культурної спадщини», зазначає, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо не виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини та не подання до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозицій про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. З урахуванням викладеного просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 13.06.2023 відкрито провадження в адміністративній справі № 280/3929/23; призначено підготовче засідання на 18.07.2023.

Відповідач позов не визнав, у поданому відзиві (вх. від 28.06.2023 № 26997) зазначив, що право вимоги про зобов`язання складання облікової документації належить Міністерству культури та інформаційної політики України, яке є самостійним суб`єктом владних повноважень, та не відноситься до компетенції органів прокуратури. Також, відповідач, як спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини, визначає план роботи та пріоритет у замовленні виготовлення облікової документації на об`єкти культурної спадщини, з урахуванням виділених бюджетних асигнувань та наявності чи відсутності охоронного статусу, який надає статус щойно виявленого об`єкта культурної спадщини. Тому Відділом визначено пріоритет у взятті під охорону держави об`єкти, які не мали статусу щойно виявленого об`єкту культурної спадщини, з метою їх взяття під охорону держави. Стосовно Палацу культури, що є предметом позову, то пріоритетна потреба у розробленні оновленої облікової документації відсутня, оскільки він має статус щойно виявленого об`єкту культурної спадщини та перебуває під охороною держави. Крім того, відділом проводиться робота з виготовлення облікової документації щодо інших об`єктів, за результатами якої, зокрема, 31 об`єкт культурної спадщини занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Наведене дозволяє дійти висновку, що твердження позивача стосовно бездіяльності відповідача є безпідставними. Також зазначає, що обов`язок складання облікової документації належить до обов`язків обласної державної адміністрації, в той час як відділ має право складати таку документацію. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позову.

07.07.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. № 28740), в якій він заперечує проти доводів відповідача. Зокрема, зазначає, що саме Відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради відповідальний за виготовлення облікової документації на Палац культури як на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, оскільки бере безпосередню участь у її погодженні та складанні, а також ініціює її подання, разом із пропозицією внесення об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, до органу охорони культурної спадщини вищого рівня.

Від Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації до суду надійшла заява (вх. від 07.07.2023 № 28878) про розгляд справи без його участі та пояснення щодо позовної заяви (вх. від 07.07.2023 № 28877). В поясненнях зазначено, що у період 2013 2023 років фінансування коштів з Державного та місцевого бюджетів на складання облікових карток/облікової документації та паспортів об`єктів культурної спадщини не біло передбачено. Водночас, розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації, начальника Запорізької обласної військової адміністрації від 15.05.2023 № 236 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини Запорізької області» затверджено відповідний Перелік, до якого, крім іншого, увійшов Палац культури ЗАлК за адресою: пр. Металургів, 1 А за видом архітектури (назва об`єкта була змінена). Проект зазначеного розпорядження погоджено з відповідачем. Просить врахувати зазначені пояснення при розгляді справи.

Відповідач направив до суду заперечення (вх. від 18.07.2023 № 30553), в яких просить відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві.

Протокольною ухвалою суду від 18.07.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 01.08.2023.

25.07.2023 від Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації до суду надійшла заява (вх. № 31491) про розгляд справи без його участі.

Від позивача надійшли пояснення щодо заперечень відповідача (вх. від 27.07.2023 № 32336), в яких він не погоджується із доводами Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради.

31.07.2023 від Акціонерного товариство «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» надійшла заява (вх. № 32775) про розгляд справи без його участі. Письмових пояснень на позовну заяву від товариства не надходило.

В судовому засіданні 01.08.2023 оголошено перерву до 08.08.2023.

04.08.2023 від Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації до суду надійшла заява (вх. № 33714) про розгляд справи без його участі.

Розгляд справи здійснювався за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу «Акорд».

У судовому засіданні 08.08.2023 на підставі ст. 250 КАС України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності з`ясував наступне.

Наказом Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації від 28.11.2013 № 49-О об`єкт нерухомості, а саме Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, включено до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини та містобудування м. Запоріжжі.

З Державного реєстру нерухомих пам`яток України вбачається, що Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, як об`єкт культурної спадщини, до такого не внесений.

Відповідно до листа Запорізької обласної державної адміністрації (Запорізької обласної військової адміністрації) від 17.03.2023 № 02214/08-46, в органі охорони відсутня облікова документація, зокрема і на Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі.

Листом від 12.05.2023 № 201/01-39 Відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради повідомив, що облікова документація на, крім іншого, Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, наявна, але вимогам чинного законодавства не відповідає. Рішення щодо розроблення оновленої документації прийматиметься у 2025 році.

Вважаючи, що Відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради допущено протиправну бездіяльність щодо не виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини та не подання до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозицій про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури звернувся до суду з даною позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними мотивами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь врегульовано Законом України «Про охорону культурної спадщини».

За приписами статті 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» культурна спадщина - сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об`єктів культурної спадщини;

об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Частиною 2 статті 5 цього Закону передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.

Згідно із пунктами 1, 2 частини другої статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить, зокрема забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України.

Статтею 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Згідно частин першої, другої статті 54 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад. Організаційні засади реалізації повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад щодо здійснення державної регуляторної політики визначаються Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відділи, управління та інші виконавчі органи ради є підзвітними і підконтрольними раді, яка їх утворила, підпорядкованими її виконавчому комітету, сільському, селищному, міському голові, голові районної у місті ради.

Відповідно до підпункту 5 пункту "б" частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження організація охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

Підпунктом 10 пункту "б" частини першої статті 32 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження щодо забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки:

а) пам`ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини протягом одного року з дня одержання подання;

б) пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу).

Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини видає власнику пам`ятки або уповноваженому ним органу свідоцтво про реєстрацію об`єкта культурної спадщини як пам`ятки.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини надає органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органам охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій, відповідним виконавчим органам сільської, селищної, міської ради витяги з Реєстру щодо пам`яток, які розташовані на їхніх територіях.

Порядком обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженим наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 № 158 (далі - Порядок № 158), врегульовано систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів.

Відповідно до пункту 4 розділу І Порядку № 158 ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V цього Порядку, та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є:

уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення;

уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.

Відповідно до пункту 1 розділу III Порядку № 158 облікова документація складається на об`єкт культурної спадщини та містить дані щодо його цінності, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність, етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень (далі - облікова документація).

Пунктом 3 розділу III Порядку 158 передбачено, що облікова документація складається з: облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; історичної довідки; матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз (дії негативних чинників); акту стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку.

Пунктом 5 Порядку визначення категорій пам`яток, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22.05.2019 № 452 «Про затвердження Порядку визначення категорій пам`яток» визначено, що попередню оцінку відповідності об`єкта культурної спадщини ознакам, визначеним у пунктах 3 і 4 цього Порядку, проводить розробник облікової документації, що складається відповідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, який затверджується Мінкультури.

Отже, занесенню об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, до яких належить і відповідач.

Так, відповідно до Положення про відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 30.09.2020 № 33, Відділ є юридичною особою (п. 1.4. Положення), метою його діяльності є забезпечення реалізації державної політики у сфері, зокрема, обліку, дослідження, охорони об`єкті культурної спадщини для їх збереження (п. 2.1. Положення), при цьому Відділ відповідно до покладених на нього завдань здійснює наступні функції: подає пропозиції до органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього (п. 3.2. Положення), забезпечує укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня, відповідно до законодавства.

Наведене спростовує доводи відповідача про те, що обов`язок складання облікової документації належить до обов`язків обласної державної адміністрації.

Як досліджено судом, попри наведені правові норми у сфері охорони культурної спадщини, відповідачем облікова документація на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, не складалася та не подавалися пропозиції до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Вказане свідчить про допущення відповідачем протиправної бездіяльності в частині невиконання вимог чинного законодавства щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подання до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозицій про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

При цьому, суд відхиляє доводи відповідача про те, що право вимоги про зобов`язання складання облікової документації не відноситься до компетенції органів прокуратури та звертає увагу на наступне.

Так, у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулював висновки про те, що положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так:

- прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку;

- прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі, не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду;

- у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено.

Правовий висновок про те, що прокурор має право звертатися до суду в інтересах держави у сфері охорони культурної спадщини, висловлений Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02.12.2020 у справі № 734/519/15-ц, від 17.03.2021 у справі № 925/3/20, від 09.11.2022 у справі № 260/437/21 та від 17.11.2022 у справі № 640/16767/21.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Враховуючи обставини справи та виходячи з характеру спірних правовідносин, суд доходить висновку, що прокурором дотримано встановлений статтею 53 КАС України та статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» порядку звернення до суду з позовом для захисту інтересів держави та про наявність підстав для такого захисту.

Посилання відповідача на те, що відділом проводиться робота з виготовлення облікової документації щодо інших об`єктів, за результатами якої, зокрема, 31 об`єкт культурної спадщини занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, суд відхиляє та зазначає, що вказані обставини не стосуються предмета спору.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З урахуванням викладеного у сукупності, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури та зобов`язання Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подати до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозиції про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

В силу приписів статті 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури (69005, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29-А, ) задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради в частині невиконання вимог чинного законодавства щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подання до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозицій про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

3. Зобов`язати Відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради (69001, м. Запоріжжя, вул. Зелінського, 3, ) виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а саме: Палац культури ім. С.М. Кірова, розташований по пр. Металургів, 1 А у м. Запоріжжі, та подати до Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації пропозиції про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 25.10.2023.

Суддя Ю.П. Бойченко