Справа № 420/16167/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 04.07.2023 року надійшла позовна заява акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудитслужби, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22-013737-а.

Позовні вимоги АТ «Українська залізниця» обґрунтовує тим, що 12 червня 2023 року Південним офісом Державної аудиторської служби в Херсонській області розпочато моніторинг UA-M-2023-06-12-000040 закупівлі UA- 2023-02-22-013737-а, що оголошена АТ «Львівська залізниця», підставою, якого є виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі. Дата закінчення моніторингу: 19 червня 2023 року. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 41 Особливостей №1178 (в редакції від 03.01.2023). З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим, через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. З вказаним висновком позивач не погоджується. Враховуючи вимоги тендерної документації учасник повинен на власний вибір документально підтвердити досвід виконання аналогічного за предметом закупівлі договору, зазначеного у довідці одним із двох запропонованих способів, а саме, надати або:

1. Договір про надання послуг, з контрагентом зазначеним у довідці, та документ(и), що підтверджують факт виконання договору (акт(и) про надання (виконання) послуг, тощо) (крім відомостей, що становлять комерційну таємницю).

2. Лист-відгук (або рекомендаційний лист тощо) від контрагента зазначеного у довідці, у довільній формі, зміст якого підтверджує виконання договору (у довідці), із зазначенням номеру та дати укладення такого аналогічного договору.

На виконання зазначених вимог учасник АТ «Державний ощадний банк України» у складі своєї пропозиції надав довідку від 28.02.2023 №50/1-04/1611, в якій зазначено про наявність укладеного договору від 16.08.2013 №66, предметом якого є інкасація грошових коштів, а також надано лист відгук від ТОВ «ДІЄСА», який підтверджує укладання та часткове виконання договору від 16.08.2013 №66. Отже АТ «Ощадбанк» надав документально підтверджену інформацію про його відповідність кваліфікаційному критерію в повному обсязі. На запит від 12.06.2023 моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22- 013737-а закупівлі надано пояснення на 4 аркушах (додається) та на висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22-013737-а надано заперечення. Договір, укладений з АТ «Ощадбанк» на інкасацію готівкових коштів від 28.03.2023 № Л/НФ-23247/НЮ діє до 31.01.2024 та виконується відповідно до взятих на себе зобов`язань.

Вважаючи спірний висновок відповідача необґрунтованим та протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Ухвалою судді від 10.07.2023 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків, а саме надання до суду доказів сплати судового збору у сумі 2684,00 грн та визначитись зі суб`єктним складом даної справи у позовній заяві.

Ухвалою судді від 27.07.2023 продовжено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, а саме для визначення суб`єктного складу учасників справи.

Ухвалою судді від 04.09.2023 ухвалено прийняти до розгляду позовну заяву акціонерного товариства «Українська залізниця»; відкрити провадження у адміністративній справі за позовною заявою акціонерного товариства «Українська залізниця до Південного офісу; розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 05.10.2023 залучено до участі у справі №420/16167/23 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача акціонерне товариство «Державний ощадний банк України».

19.09.2023 до суду (вх.№ЕП/37396/23) від представника Південного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та вказує, що виявлене під час моніторингу порушення, а саме не відхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню, є обґрунтованим. Тендерна пропозиція АТ «Державний ощадний банк України», яке визначено переможцем торгів, не відповідає умовам тендерної документації оскільки надано лист відгук без номеру та дати від ТОВ «ДІЄСА», проте сам договір учасником не надано. Дана вимога, що зазначена у тендерній документації, викладена у єдиному реченні та згідно правил правопису української мови є складним реченням з двох частин та має виогляд без уточнюючих обставин. Головною частиною речення є саме твердження про надання договору. Наявність сполучника «ТА» свідчить про наступну умову. Що викладена у реченні, а саме надати документи, що підтверджують факт виконання цього договору. Сполучник «АБО» є службова частина мови, що послуговує для зв`язку однорідних членів речення та частини складеного речення. Тому використання позивачем сполучника «АБО» у реченні є правом учасників самостійно визначитись. Які саме документи надати в якості підтвердження виконання договору, а саме акти про виконання послуг або лист-відгук. Таким чином, учасники повинні були надати копію аналогічного за предметом закупівлі договору та документи, що підтверджують його виконання. Підкреслює, що вимоги, зазначені у спірному висновку шляхом розірвання договору є такими, що мають підлягати виконанню.

26.09.2023 до суду (вх.№ЕП/38485/23) від представника акціонерного товариства «Українська залізниця» надійшли заперечення на відзив у яких заявник на задоволенні позовних вимог наполягає та вказує, що враховуючи, що учасником надано лист-відгук, то договір подавати не було потрібно, оскільки вимога зазначена через сполучник «або». Зазначає, що чинним законодавством не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено таке.

Матеріали справи містять витяг з тендерної документації (нова редакція) для учасників щодо підготовки тендерних пропозицій для участі в процедурі відкритих торгів на закупівлю: ДК 021:2015-66110000-4 Банківські послуги (Послуги інкасації грошової виручки), затвердженою протокольним рішенням від 06.03.2023 №11вт-2 регіональної філії «Львівська залізниця» АТ «Укрзалізниця» (а.с.13).

Відповідно до додатку 1 до тендерної документації «Кваліфікаційні критерії до учасників та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про їх відповідність таким критеріям» (а.с.14), визначено кваліфікаційний критерій «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)» та визначений перелік документів, що підтверджують інформацію про відповідність учасників таким критеріям:

«Довідка* що містить інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного ** за предметом закупівлі договору (одного), за зразком, що додається, або в довільній формі з відображенням даних, що містяться в зразку.

Документ, який підтверджує наявність досвіду виконання аналогічного** за предметом закупівлі договору:

Договір про надання послуг, з контрагентом зазначеним у довідці, та документ(и), що підтверджують факт виконання договору (акт(и) про надання (виконання) послуг, тощо) (крім відомостей, що становлять комерційну таємницю /

або лист-відгук (або рекомендаційний лист тощо) від контрагента зазначеного у довідці, у довільній формі, зміст якого підтверджує виконання договору (зазначеного у довідці), із зазначенням номеру та дати укладення такого аналогічного договору».

*Зразок довідки, що містить інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору.

**Під аналогічним за предметом закупівлі договором слід розуміти договір, за умовами якого було надано послуги з інкасації грошової виручки (готівкових коштів).

Відповідно до протоколу розгляду тендерних пропозицій від 15.03.2023 №11вт-3 (а.с.36-37) по закупівлі UA-2023-02-22-013737-а, з тендерною пропозицією звернувся Учасник Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», тендерна пропозиція якого, окрім іншого, відповідає вимогам тендерної документації замовника та за результатами розгляду та оцінки ухвалено визначити переможцем процедури закупівлі UA-2023-02-22-013737-а Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України».

До протоколу розгляду тендерних пропозицій від 15.03.2023 №11вт-3 додається довідка про досвід виконання аналогічного товару АТ «Державний ощадний банк України» з ТОВ «ДІЄСА» від 28.02.2023 №50/1-04/1611 (а.с.38) та лист (а.с.39) за підписом генерального директора ТОВ «ДІЄСА» з відгуком щодо співпраці з АТ «Державний ощадний банк України».

Між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» (Виконавець) та Акціонерним товариством «Українська залізниця» (Замовник) укладено договір від 28.03.2023 №797 №Л/НФ-23247/НО на інкасацію грошових коштів (а.с.15-31), строком дії з 01.04.2023 по 31.01.2024, предметом якого є здійснення за плату збирання та доставки до каси Виконавця готівкових коштів (готівкової виручки) для послідуючого перерахунку і зарахування на рахунки замовника.

Матеріали справи містять пояснення на запит по моніторингу UA-V-2023-06-12-000040 з обгрунтуванням технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, очікуваної вартості предмета закупівлі (а.с.32-33)

Посадовими особами Південного офісу Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22-013737-а (а.с.9-12) (далі Висновок), відповідно до якого замовником закупівлі є регіональна філія «Львівська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця».

Інформація про предмет закупівлі: 66110000-4 Банківські послуги (Послуги інкасації грошової виручки)_Код послуги, визначений згідно з Єдиним закупівельним словником, щонайбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі: ДК 021:2015-66111000-1 Послуги центральних банків_Відкриті торги проводяться без застосування електронного аукціону. Очікувана вартість 3487000 UAN, 66110000-4, ДК021, 1, послуга.

У пункті 1 розділу ІІ Висновку вказано, що за результатами проведеного моніторингу установлено, що тендерна пропозиція АТ «Державний ощадний банк України», яка визначена переможцем торгів, не відповідає умовам тендерної документації Замовника.

Так, відповідно до пункту 1 Додатку 1 до тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо підтвердження учасниками наявності документального підтвердження досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) шляхом надання довідки, що містить інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору (одного), за зразком, що додається, або в довільній формі з відображенням даних, що містяться в зразку та документу, який підтверджує наявність досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору, а саме: договір про надання послуг, з контрагентом зазначеним у довідці, та документ(и), що підтверджують факт виконання договору (акт(и) про надання (виконання) послуг, тощо) (крім відомостей, що становлять комерційну таємницю) / або лист-відгук (або рекомендаційний лист тощо) від контрагента зазначеного у довідці, у довільній формі, зміст якого підтверджує виконання договору (зазначеного у довідці), із зазначенням номеру та дати укладення такого аналогічного договору.

На виконання зазначених вимог учасник АТ «Державний ощадний банк України» у складі своєї пропозиції надав довідку від 28.02.2023 №50/1-04/1611, в якій зазначено про наявність укладеного договору від 16.08.2013 №66, предметом якого є інкасація грошових коштів, а також надано лист відгук без номеру та дати від ТОВ «ДІЄСА», який підтверджує укладання та часткове виконання договору від 16.08.2013 №66, проте сам договір учасником АТ «Державний ощадний банк України» не надано, чим не дотримано вимоги пункту 1 Додатку 1 до тендерної документації.

Однак, на порушення абзацу другого підпункту пункту 41 особливостей №1178, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника АТ «Державний ощадний банк України» як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а визнав переможцем АТ «Державний ощадний банк України» та уклав з ним договір на інкасацію готівкових коштів від 28.03.2023 №Л/НФ-23247/НЮ вартістю 3487000,00 грн без ПДВ.

У пункті 2 розділу ІІ Висновку зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 41 Особливостей №1178 (в редакції від 03.01.2023).

За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, своєчасність надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю порушень не встановлено.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим, через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи спірний Висновок протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Вирішуючи дану справу, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені в Законі України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення №43 передбачено, що основним завданням Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (підпункт 3 пункту 4 Положення №43).

Відповідно до абзацу 8 підпункту 4 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Пунктом 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Частиною 2 статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Положеннями статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» закріплено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

За визначенням, наведеним в пункті 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Частинами 1-4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Частиною 10 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Перевіривши під час розгляду справи обґрунтованість висновків Східного офісу Держаудитслужби про порушення комунального підприємства «Спеціалізоване підприємство комунально-побутового обслуговування» вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей при визначені предмету публічної закупівлі UA- 2023-02-22-013737-а, суд зазначає наступне.

Згідно з положеннями частин першої-другої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

У Додатку 1 до тендерної документації визначено, що кваліфікаційний критерій «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)» підтверджується такими документами:

«Довідка* що містить інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного ** за предметом закупівлі договору (одного), за зразком, що додається, або в довільній формі з відображенням даних, що містяться в зразку.

Документ, який підтверджує наявність досвіду виконання аналогічного** за предметом закупівлі договору:

Договір про надання послуг, з контрагентом зазначеним у довідці, та документ(и), що підтверджують факт виконання договору (акт(и) про надання (виконання) послуг, тощо) (крім відомостей, що становлять комерційну таємницю /

або лист-відгук (або рекомендаційний лист тощо) від контрагента зазначеного у довідці, у довільній формі, зміст якого підтверджує виконання договору (зазначеного у довідці), із зазначенням номеру та дати укладення такого аналогічного договору».

*Зразок довідки, що містить інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору.

**Під аналогічним за предметом закупівлі договором слід розуміти договір, за умовами якого було надано послуги з інкасації грошової виручки (готівкових коштів).

Відповідно до ч.1 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Частиною 2 вказаної статті Закону визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Згідно з ч.ч 3 - 5 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:

1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;

5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;

8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);

10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);

11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;

12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;

13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Відповідно до абз. 2 п.1 ч.1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Як стверджує відповідач, на порушення абзацу 2 підпункту 2 пункту 41 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника, оскільки тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

В свою чергу, відповідно до ч.9 ст.26 Закону України «Про публічні закупівлі», учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

Згідно з абз.5 п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі», Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Як вбачається з матеріалів справи в даному випадку не має місце невідповідність встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

В свою чергу, замовник вчасно не надав час учаснику процедури закупівлі для виправлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, вважаючи подані учасником документи такими, що в повній мірі відповідають вимогам встановленим замовником.

Щодо ненадання АТ «Державний ощадний банк України» договору від 16.08.2013 №66, суд зазначає наступне.

Відповідач у спірному Висновку стверджував, що на виконання вимог тендерної документації учасник АТ «Державний ощадний банк України» у складі своєї пропозиції надав довідку від 28.02.2023 №50/1-04/1611, в якій зазначено про наявність укладеного договору від 16.08.2013 №66, предметом якого є інкасація грошових коштів, а також надано лист відгук без номеру та дати від ТОВ «ДІЄСА», який підтверджує укладання та часткове виконання договору від 16.08.2013 №66, проте сам договір учасником АТ «Державний ощадний банк України» не надано, чим не дотримано вимоги пункту 1 Додатку 1 до тендерної документації.

В першу чергу суд зазначає, що постановою від 22.05.2019 №437 Кабінет Міністрів України з метою забезпечення конституційних положень про державний статус української мови та уніфікації вживання правописних норм погодив пропозицію Міністерства освіти і науки та Національної академії наук щодо схвалення Українського правопису в новій редакції, розробленій Українською національною комісією з питань правопису (далі - Український правопис-2019).

Відповідно до параграфу 165. "СКІСНА РИСКА (/)" Українського правопису-2019 скісну риску ставимо в таких позиціях: "[…] В офіційно-діловому та науковому стилях - як розділовий знак […] Уживаються також комбіновані єднально-розділові сполучники і/або, рідше та/або (без відступів до і після скісної риски): порушення авторського і/або суміжних прав; "Типова освітня програма підвищення кваліфікації голів і/або членів правлінь об`єднань співвласників багатоквартирних будинків"; Війна і/або поезія? (назва газетної публікації)".

Тобто, вживання єднального сполучника «та» вказує на два поняття разом, тоді як використання розділового сполучника «або» вказує на виділення: одне поняття з кількох понять.

Крім того, надаючи оцінку цьому аспекту справи суд виходить з того, що відповідні документи вимагалися на підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору», що змістовно відповідає кваліфікаційному критерію згідно п. 3 ч. 2 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідно, з телеологічного тлумачення цих положень вбачається, що законодавець мав на меті уможливити визнання належність кваліфікації учасника, який підтверджує, що вже належним чином виконав умови аналогічного предмету закупівлі, це ж мав на меті і позивач, обравши саме цей критерій, а не будь-який інший.

Натомість належними та достатніми доказами в цьому випадку є довідка від 28.02.2023 №50/1-04/1611, в якій зазначено про наявність укладеного договору від 16.08.2013 №66, предметом якого є інкасація грошових коштів, а також надано лист відгук від ТОВ «ДІЄСА».

Також відповідачем не обґрунтовано, що ненаданий третьою особою договір від 16.08.2013 №66 впливає на вищевказані висновки суду.

При цьому судом підкреслюється, що кваліфікаційний критерій наявності досвіду виконання аналогічного договору достатньою мірою підтверджується замовником за таким аналогічним договором шляхом складання довідки-відгуку, а тому за наявності підтвердження такого висновку (видання довідки-відгуку з позитивним змістом щодо виконання аналогічного договору) для підтвердження відповідного факту ця обставина в будь-якому випадку є підтвердженою.

В зв`язку з наведеним суду належить встановити можливість оцінки позивачем відповідності третьої особи затребуваним у тендерній документації кваліфікаційним вимогам без ненаданих аналогічного договору. Здійснюючи таку оцінку суд приходить до висновку, що загальний обсяг наданих документів в своїй сукупності дозволяє дійти обґрунтованого висновку про виконання третьою особою за змістом та по суті вимог тендерної документації щодо надання документів на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію.

Відповідно, судом встановлено дотримання третьою особою за змістом вимог тендерної документації в цій частині, однак порушення таких вимог за формою та формально.

При цьому суд приходить до висновку що допущене порушення за обставин даної справи не призвело та не могло призвести до негативного впливу на будь-які суспільні інтереси, оскільки кваліфікаційна відповідність третьої особи належним чином підтверджена іншими документами.

В зв`язку з цим, суд вважає правомірними дії позивача щодо прийняття тендерної пропозиції без надання договору на підтвердження кваліфікаційної відповідності учасника публічної закупівлі.

Отже, судом відхиляються доводи відповідача про те, що в результаті неподання вказаних документів третьою особою не підтверджено досвід виконання аналогічного договору, а тому тендерна пропозиція тендерна пропозиція третьою особи не відповідала умовам тендерної документації.

Таким чином, це зауваження відповідача є необґрунтованим.

При вирішенні даної адміністративної справи, суд враховує, що захід усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань за договором, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії.

Однак, зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язано з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є хворі, що перебувають на стаціонарному лікуванні) і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, що ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення зобов`язань за договором.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами закупівель.

Також, у висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості послуг, тим самим підтверджено відповідність такої вартості ринковим цінам. Відповідачем не заперечується, що переможцем тендеру запропоновано пропозицію, яка відповідає реаліям ринку, тобто є прийнятною та такою, що не призведе до завдання збитків місцевому бюджету.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

На думку суду, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, наприклад чи спробував замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах Спорронґ і Льоннрот проти Швеції від 23 вересня 1982 року, Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21 лютого 1986 року, Щокін проти України від 14 жовтня 2010 року, Сєрков проти України від 07 липня 2011 року, Колишній король Греції та інші проти Греції від 23 листопада 2000 року, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті суспільний, публічний інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття суспільний інтерес має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі Колишній король Греції та інші проти Греції). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить суспільний інтерес (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі Трегубенко проти України).

Критерій пропорційності передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе індивідуальний і надмірний тягар. При цьому з питань оцінки пропорційності ЄСПЛ, як і з питань наявності суспільного, публічного інтересу, визнає за державою досить широку сферу розсуду, за винятком випадків, коли такий розсуд не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію пропорційності, оскільки вимога припинення зобов`язань за договором, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

На підставі викладеного у сукупності суд приходить до висновку, що вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності рамкової угоди з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, по-перше, суть виявлених порушень жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси; по-друге, задоволення вказаної вимоги органу Держаудитслужби призведе до настання несприятливих наслідків у вигляді зриву процесу надання послуг харчування в дитячих лікарнях дітям.

Суд враховує, що частиною першою статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

При цьому, з огляду на встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що укладення між позивачем та АТ «Державний ощадний банк України» договору від 28.03.2023 №797 №Л/НФ-23247/НО на інкасацію грошових коштів жодним чином не порушило зазначених принципів та не обмежило прав інших Учасників.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Решта доводів позивача висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання даного адміністративного позову сплачений судовий збір в розмірі 2684,00 грн.

Враховуючи, що адміністративний позов підлягає задоволенню, з Південного офісу Держаудитслужби за рахунок його бюджетних асигнувань на користь акціонерного товариства «Українська залізниця» необхідно стягнути 2684,00 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22-013737-а від 19.06.2023.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач акціонерне товариство «Українська залізниця» (03680, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, );

Відповідач - Південний офіс Держаудитслужби (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83, );

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (01001, м.Київ, вул.Госпітальна, 12г, ).

Суддя Олена СКУПІНСЬКА