Справа № 360/1271/23
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

23 жовтня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1271/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є., перевіривши матеріали за позовною заявою адвоката Маслак Марії Станіславівни в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області (вул.Шевченка, 9, м.Сєвєродонецьк, Луганська область, 93400) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 18 жовтня 2023 року надійшов адміністративний позов адвоката Маслак Марії Станіславівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, в якому позивач просить суд:

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області щодо зменшення ОСОБА_1 відсоткового значення розміру пенсії з 86 % до 70 % сум грошового забезпечення при здійсненні перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області провести з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 в розмірі 86 % грошового забезпечення, відповідно до статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», з виплатою заборгованості, яка утворилася з 01 січня 2018 року з урахуванням раніше виплачених сум;

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області щодо проведення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з обмеженням її максимального розміру з 01 квітня 2019 року на підставі довідки Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 12.11.2020 № 20/75 про розмір грошового забезпечення станом на 05 березня 2019 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області провести з 01 квітня 2019 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , без обмеження її максимальним розміром, на підставі довідки Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 12.11.2020 № 20/75 про розмір грошового забезпечення станом на 05 березня 2019 року з урахуванням усіх складових грошового забезпечення, виходячи із розміру 86 % грошового забезпечення з виплатою заборгованості, яка утворилася з 01 квітня 2019 року, з урахуванням раніше виплачених сум;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 2147,20 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 11.08.2023 він звернувся до відповідача з заявою, в якій просив провести з 01.01.2018 перерахунок та виплату пенсії виходячи з розрахунку 86% грошового забезпечення та провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 без обмеження максимальним розміром з 01.04.2019, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 86% сум грошового забезпечення, зазначеного в довідці Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 12.11.2020 №20/75.

Листом №5280-5559/Л-02/8-1200/23 від 21.08.2023 відповідач повідомив, що позивачу призначено пенсію у відповідності до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» з 23.03.2005 у розмірі 86% грошового забезпечення. На виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» Головним управлінням було проведено перерахунок пенсії з 01.01.2018 за довідкою про розмір грошового забезпечення, наданою уповноваженим структурним підрозділом Служби безпеки України, з урахуванням норм Закону №2262, чинних на дату виникнення права на перерахунок, а саме із розрахунку 70% відповідних сум грошового забезпечення. На виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 07.04.2021 по справі №360/1245/21, Головним управлінням позивачу проведено перерахунок з 01.04.2019 на підставі довідки Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 12.11.2020 №20/75, із розрахунку 70%.

Позивач вважає такі дії відповідача протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду.

Одночасно з позовною заявою позивачем надано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в обґрунтування якого зазначено таке.

07.08.2023 адвокатом Маслак М.С. було направлено адвокатський запит, в якому запитувалась інформація: з якої дати та який відсоток пенсії по вислузі років ОСОБА_1 призначено; підготувати та надати копії перерахунків пенсії по пенсійній справі станом на 01.12.2017, станом на 01.01.2018, станом на 01.12.2022 та копію протоколу про призначення пенсії ОСОБА_1

10.08.2023 після отримання відповіді на адвокатський запит з`ясувалося, що на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» Головним управлінням було проведено перерахунок пенсії з 01.01.2018 за довідкою про розмір грошового забезпечення, наданою уповноваженим структурним підрозділом Служби безпеки України, з урахуванням норм Закону №2262, чинних на дату виникнення права на перерахунок, а саме із розрахунку 70% відповідних сум грошового забезпечення. Тобто, фактично про порушення своїх прав позивач дізнався 10.08.2023, коли отримав відповідь на адвокатський запит.

Одразу після отримання відповіді на адвокатський запит, 11.08.2023 позивач звернувся до відповідача з заявою, в якій просив провести з 01.01.2018 перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 виходячи з розрахунку 86% грошового забезпечення та провести перерахунок та виплату пенсії без обмеження максимальним розміром з 01.04.2019, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 86 % сум грошового забезпечення, зазначеного в довідці Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 12.11.2020 №20/75.

Листом №5280-5559/Л-02/8-1200/23 від 21.08.2023, відповідач повідомив, що позивачу призначено пенсію у відповідності до чинного законодавства.

Станом на 01.12.2017 пенсія позивача складала 9748,38 грн, а станом на 01.01.2018 - 11697,00 грн. Тобто жодних підстав вважати, що відповідач самоправно зменшив відсотковий розмір пенсії у позивача не було, оскільки з 01.01.2018 розмір пенсії позивача збільшився на 1948,62 грн у порівнянні з груднем 2017 року та загалом становив 11697,00 грн. Позивач зазначає, що він об`єктивно не міг дізнатися про зменшення відповідачем відсоткового розміру пенсії з 86 відсотків до 70 відсотків відповідних сум грошового забезпечення, оскільки розмір його пенсії не зменшився.

Крім того зазначено, що позивач зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Через безперервні обстріли армії росії міста Сєвєродонецька, позивач вимушений практично весь час проводити у бомбосховищі, і лише наприкінці квітня 2022 року зміг виїхати з зони бойових дій. ГУ ПФУ у Луганській області, як і всі державні установи, не здійснювали свою професійну діяльність та були відсутні за юридичною адресою, а тому жодної можливості звернутися до відповідача у позивача не було.

Крім того, внаслідок активних бойових дій через влучання ворожого снаряду, було зруйновано житло позивача, що підтверджується повідомленням про втрачене майно ІП-22.07.2023-11206. Після таких подій у позивача були думки лише про те, як убезпечити себе та життя своїх рідних і близьких, дістатися безпечного місця та забезпечити мінімальні потреби для подальшої життєдіяльності.

Враховуючи, що існували дійсно об`єктивні обставини, що перешкоджали своєчасному зверненню до суду, частина процесуального строку, який позивачем пропущено припала на період активних бойових дій на території м.Сєвєродонецьк та на період дії воєнного стану на території України, беручи до уваги існуючі обмеження та перешкоди, які встановлені під час вказаного особливого правового режиму, а також зважаючи на те, що реалізація права звернення до суду з позовом здійснена позивачем без зайвих зволікань, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та гарантування права на судовий захист, позивач просить визнати причини пропуску строку звернення до суду, наведені у даній заяві, поважними і поновити пропущений строк звернення до суду.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі не встановлено, тому вважаю за необхідне відкрити провадження у цій справі.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною третьою статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (пункт 20 статті 4 КАС України).

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Зазначена справа не є справою у спорах, що відповідно до приписів частини четвертої статті 12 КАС України має розглядатись виключно за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною першою статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись положеннями статті 9, 77, 80 КАС України, суд вважає за необхідне з власної ініціативи витребувати від відповідача докази, яких, на думку суду, не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

Щодо заявленого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1, абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Суду як джерело права.

При визначенні місця рішень Європейського суду з прав людини в системі джерел вбачається доцільним підтримати загальновизнаний підхід стосовно того, що за своєю правовою природою рішення Європейського суду з прав людини є актами тлумачення Конвенції, а отже, як і прямі норми Конвенції та протоколів до неї, мають переважне застосування, порівняно із нормами національного законодавства, відповідно до положень частини другої статті 3 КАС України.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції (Європейська конвенція про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17 липня 1997 року №475/97), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення. У справі Bellet v. Frаnсе ЄСПЛ щодо визначення строку звернення до суду в контексті доступу до суду та забезпечення права на суд продемонстровано підхід, згідно з яким стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

За стандартами ЄСПЛ під доступом до правосуддя розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права. Розглядувана категорія разом із такими елементами як остаточність судового рішення та своєчасність виконання остаточних рішень є невід`ємними складовими права на суд, яке, у свою чергу, посідає одне з основних місць у системі фундаментальних цінностей будь-якого демократичного суспільства.

У практиці ЄСПЛ визначають основні проблемні сфери, яких стосується право на доступ до правосуддя, зокрема, процесуальні перешкоди доступу такі, як обмеження строків, оскільки останні є проявом права держав накладати обмеження на потенційних учасників судового розгляду і, як правило, найменшою мірою залежать від волі самих учасників процесу.

У рішенні від 27 червня 2000 року у справі «Ілхан проти Туреччини» ЄСПЛ зазначив, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично, не має абсолютного характеру і перевіряючи його виконання слід звернути увагу на обставини справи.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог.

Отже, як свідчить позиція ЄСПЛ у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Питання правової визначеності й передбачуваності є невід`ємною складовою верховенства права. У державі, яка керується принципом верховенства права, громадяни виправдано очікують, що вони можуть покладатися на попередні судові рішення в подібних справах, і таким чином можуть передбачати юридичні наслідки своїх дій чи бездіяльності.

Відповідно до частин першої, шостої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

В спірних відносинах, враховуючи обставини, наведені позивачем, зважаючи, що після перерахунку пенсії позивача з 01.01.2018 та з 01.04.2019 розмір його пенсії не зменшився, а фактично став більшим, відповідач не надавав позивачу інформації про перерахунок та розмір перерахованої пенсії, введений в України воєнний стан, з метою додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує позивачу право на справедливий суд шляхом визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 5, 49, 77, 160, 168, 171, 174, 175, 257, 260, 261 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовом адвоката Маслак Марії Станіславівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, та поновити цей строк.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У разі заперечень відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановити строк для подання відповідної заяви протягом трьох днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

Відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі надати до суду відзиви на позовну заяву разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження надати належним чином засвідчену копію пенсійної справи позивача (в межах предмету позову), заяву позивача про здійснення перерахунку з 01.01.2018 та з 01.04.2019 із розрахунку 86 % грошового забезпечення, разом з усіма поданими документами та рішення за наслідками розгляду такої заяви, а також довідку щодо дати обрахунку пенсії позивача, виходячи із 70 % грошового забезпечення.

Роз`яснити сторонам, що згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Попередити сторони, що відповідно до частини дев`ятої статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Справа розглядатиметься суддею Петросян К.Є. одноособово.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати особам, які беруть участь у справі, разом з витягом про їхні процесуальні права та обов`язки, встановлені статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) "Електронний суд» для отримання процесуальних документів в електронному вигляді та інформації по даній справі на офіційному вебпорталі «Судова влада України».

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяК.Є. Петросян