Справа № 440/13474/23
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 жовтня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/13474/23

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Удовіченко С.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ФГ "Рікс-Агро" до Головного управління ДПС у Полтавській області , Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов"язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ФГ "Рікс-Агро" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області , Державної податкової служби України в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управлінні ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 7359173/40774222 від 30 вересня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 21 лютого 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 21 лютого 2022 року складену ФГ "Рікс-Агро" за датою її фактичного подання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року позовну заяву ФГ "Рікс-Агро" до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державна податкова служба України про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов"язання вчинити дії залишити без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду: заяви із зазначенням підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів на їх підтвердження, копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Залишаючи позовну заяву без руху суд виходив з того, що "відповідно до частини першої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

За змістом частин першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина четверта статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

При визначенні початку строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Вищевказані правові висновки відображені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 лютого 2021 року при розгляді справи № 9901/141/20.

Як випливає із позовної заяви ФГ "Рікс-Агро" не погоджується із рішенням комісії Головного управлінні ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 7359173/40774222 від 30 вересня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 21 лютого 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак, позивач звернувся до суду із цим позовом 05 вересня 2023 року, тобто з пропущенням встановленого законом строку".

На виконання ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без руху позивачем надано копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи та заяву із зазначенням підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обгрунтування заяви про поновлення строку для звернення до суду позивач зазначив, що: "позивач та його родина до якої належать двоє неповнолітніх дітей зареєстровані та фактично проживають на території м. Кременчука Полтавської області. Загальновідомим фактом є те, що територія м. Кременчука постійно підпадає під ракетні обстріли держави агресора через розташування на його території стратегічно, важливих об`ектів та інфраструктури.

Ракетний обстріл торговельного центру "Амстор" у Кременчуці 27 червня 2022 року став найбільшим на Полтавщині за кількістю жертв від початку ііовномасштабної війни, 22 людини загинули, більше сотні отримали поранення.

Найстрашніша трагедія, що сталася у нашому місті 27 червня 2022 року не пройшла непоміченою для моїх дітей. Від побаченого та почутого діти зазнали психологічних травм. На тлі постійних бомбових ударів, які з того часу продовжилися, у дітей ці травмування тільки загострювалися, з`явилися порушення сну, нічні кошмари, роздратування, замкненість та зменшення бажання спілкуватися. Звуки сирени та необхідність спускатися в укриття, впливають на їх настрій, який дуже сильно змінюється від гарного до поганого. Через отримання таких травм діти потребували негайної моєї допомоги, як батька. Щоб допомогти дітям, знизити рівень стресу, впоратися з емоційним навантаженням я був змушений негайно вживати усіх заходів для відновлення та стабілізації їх здоров`я. Найперше діти потребували фактично постійної моєї присутності поряд з ними, оскільки це знижувало у них рівень тривожності та страху. Але з огляду на те, що будь-яка психологічна травма побтребує спеціального лікування я був змушений забезпечити своїм дітям це лікувння згідно порад спеціалістів.

Крім того, я не маю юридичної освіти, не знаю особливостей податкового законодавства, та не міг знати, що мої права можуть бути порушені державними органами.

З огляду на вищевказані обставини, як єдиний засновник ФГ «Рікс-Агро», я не мав можливості розпочати процес пошуку спеціалістів в галузі права та податкового законодавства для вчасної подачі позову для захисту прав та інтересів господарства.

Вважаю, що причини пропуску ФГ «Рікс-Агро» строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів є поважними та підлягають захисту".

На підтвердження вищевказаної заяви позивачем надано Витяги з реєстру територіальних громад та Свідоцтва про народження.

Розглянувши вищевказану заяву, суд зазначає наступне.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, яку відповідно до частини першої статті 122 КАС України може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду позивачем зазначено, що про винесення оскаржуваного наказу вона дізналася 02 серпня 2022 року.

Позивач звернувся до адміністративного суду з даним позовом 26 вересня 2023 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого Законом.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з підстав для поновлення строку може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Реалізувати своє право на захист у порядку адміністративного судочинства, потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні та об`єктивні причини.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, строк, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 990/102/22.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому законами України затверджено відповідні укази Президента України, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, а потім з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" (далі Закон № 389-VIII) воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Полтавський окружний адміністративний суд не припиняв роботи у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, безперервно здійснював своє діяльність, забезпечував усім особам, у тому числі й позивачу, можливість реалізації права на судовий захист. В умовах воєнного стану доступ до суду є безперешкодним та безперервним у межах режиму роботи суду.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Перебіг процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі розпочався та закінчився у період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України.

Позивач зазначає, що як єдиний засновник ФГ "Рікс-Агро" не мав можливості розпочати процес пошуку спеціалістів в галузі права та податкового законодавства, однак, такі обставини є суто суб`єктивними обставинами сприйняття позивачем дійсності, а не обставинами непереборної сили, які унеможливили чи ускладнили позивачу звернення до суду з позовом у межах встановленого законом шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Встановлений законодавством строк звернення до суду з позовом починає свій відлік з часу коли особа дізналася про оскаржуване рішення відповідача, а не з дати коли позивач з`ясувала для себе, що цим рішенням відповідач порушив її право.

Доводи позивача, що останній приймав постійну участь у лікуванні своїх дітей, а тому не зміг у строки встановлені Кодексом адміністративного судочинства України звернутися до суду, не підтверджені позивачем належними та допустимими доказами.

Таким чином, вказані у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду обставини не підтверджують поважність пропуску строку звернення до суду.

У свою чергу критеріями оцінки причин поважності пропуску строку звернення до суду є: 1) обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк (є причиною); 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла або тривала протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 473/2236/17.

Відповідно до частини першої статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до частини другої та третьої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121, 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Продовжити ФГ "Рікс-Агро" строк для усунення недоліків позовної заяви на десять календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.О. Удовіченко