Справа № 990/268/23
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 жовтня 2023 року

м. Київ

справа №990/268/23

адміністративне провадження №П/990/268/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Желтобрюх І.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 12 травня 2023 року №277/2023 в частині, -

ВСТАНОВИВ:

17 жовтня 2023 року до Верховного Суду, як суду першої інстанції надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (підписаний його представником, адвокатом: Губською А.В.) до Президента України, про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 12 травня 2023 року № 277/2023 в частині «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 12 травня 2023 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині введення в дію пункту 122 додатку до рішення Ради національної безпеки і оборони України від 12 травня 2023 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 жовтня 2023 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Желтобрюх І.Л. - головуючий суддя, судді: Білоус О.В., Блажівська Н.Є., Шишов О.О., Яковенко М.М.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження за вказаною позовною заявою, виходжу з наступного.

Справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції відповідно до частини четвертої статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Позовну заяву подано з додержанням вимог процесуального закону та з дотриманням установленого законом строку звернення до суду, підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Разом з тим позивачем заявлено клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Раду національної безпеки і оборони України, Службу безпеки України.

Вирішуючи питання про залучення Ради національної безпеки і оборони України, Служби безпеки України до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача виходжу з наступного.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частина п`ята статті 49 КАС України).

Питання щодо необхідності залучення Ради національної безпеки і оборони України, Служби безпеки України до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача буде вирішено колегією суддів в судовому засіданні.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням частини п`ятої статті 262 КАС України, клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, Суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 49, 79, 80, 160, 161, 167, 171, 175, 176, 182, 256, 261, 262, 266 КАС України,

у х в а л и в :

1. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 12 травня 2023 року № 277/2023 в частині.

2. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів.

3. Справу призначити до розгляду в судовому засіданні, яке відбудеться 09 листопада 2023 року о 12:30 год. в приміщенні суду за адресою: вул. Князів Острозьких, 8, корп. 5, м.Київ, 01029, про що повідомити сторони.

4. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу та третій особі.

5. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу та третій особі.

6. Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень до суду та документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу та третій особі.

7. Повідомити учасникам справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, пояснення та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

8. Повідомити сторони, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформлені відповідно до вимог статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

9. Роз`яснити, що електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

10. Повідомити сторони, що інформацію у справі, яка розглядається, учасники справи можуть отримати за адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: supreme.court.gov.ua.

11. Повідомити сторони, що у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, суд, відповідно до статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України, може застосувати заходи процесуального примусу.

12. Повідомити відповідача - суб`єкта владних повноважень про те, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суд, відповідно до статті 149 КАС України, може застосувати заходи процесуального примусу.

13. Повідомити сторони, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Л. Желтобрюх