Справа № 200/961/23
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року справа №200/961/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Гайдара А.В., Казначеєва Е.Г.,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року у справі № 200/961/23 (головуючий І інстанції Стойка В.В.) за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-Дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання дій неправомірними, скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати неправомірними дії Кваліфікаційно-Дисциплінарної комісії адвокатури Київської області щодо прийняття рішення від 22 лютого 2023 року про визнання ОСОБА_1 таким, що вчинив проступок та порушення дисциплінарної справи відносно нього;

- скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 22 лютого 2023 року про визнання ОСОБА_1 таким, що вчинив дисциплінарний проступок.

В обґрунтування позову зазначив, що є адвокатом і здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 19.10.2018 № 7068/10, виданого Київської обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

У січні 2023 року до дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності із наступним позбавленням заняття адвокатською діяльністю та виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

22.02.2023 рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області позивача визнано таким, що вчинив дисциплінарний проступок та порушено щодо нього дисциплінарну справу. Рішення позивач отримав 06.03.2023 на електронну адресу.

Дії КДКА Київської області щодо прийняття рішення від 22.02.2023 та прийняте рішення є протиправним, оскільки відповідачем не проведено належного аналізу ситуації, а лише здійснено формальний розгляд скарги СБУ.

Висновки рішення КДКА Київської області не підтверджені належними доказами та є помилковими щодо фактів, викладених у скарзі начальника Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою позов задовольнити в повному обсязі.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Вирішенню питання щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката передує процедура перевірки відомостей, викладених в скарзі, за наслідками якої складається довідка.

Проте довідка, складена головою дисциплінарної комісії КДКА Київської області не містить аналізу та висновків того, які перелічені в скарзі дії позивача можуть свідчить про порушення ним Правил адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Довідка не містить належного мотивування та аналізу обставин наявності в діях позивача ознак саме дисциплінарного проступку.

Прийняте відповідачем рішення не підтверджене належними доказами та прийняте з помилковими висновками щодо фактів, викладених у скарзі.

Факти вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення принципу законності, викладеного в правилах адвокатської етики та недотримання вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не підтверджуються матеріалами дисциплінарної справи, отже, рішення відповідача прийнято з порушенням норм чинного законодавства.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, однак суд першої інстанції листом повідомив, що всі документи у цій справі сформовано в електронному вигляді та експортовано в КП Діловодство спеціалізованого суду.

Верховний Суд листом від 19.08.2022 № 2097/0/2-22 на лист вх. № 1730/0/1-22 щодо надання Науково-консультативною радою при Верховному Суді висновку з питань, пов`язаних з електронним адміністративним судочинством повідомив, що підстав для звернення до НКР щодо надання вченими-членами НКР наукових висновків немає. Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).

Відповідно до листів Державної судової адміністрації України від 01.08.2018 № 15-14040/18, від 13.09.2018 № 15-17388/18 судами забезпечено сканування та експортування в підсистему Електронний суд матеріалів всіх судових справ, як перебували в провадженні суддів станом на 01.08.2018. Тобто вказана підсистема містить усі матеріали судової справи.

Отже, враховуючи зазначені листи, апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі Електронний суд.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 є адвокатом і здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 19.10.2018 № 7068/10, виданого Київської обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

В січні 2023 року до дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга Начальника Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області Артема Бондаренко на дії адвоката Корнієнко Андрія Андрійовича, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 7068/10 від 19.10.2018, в якій просив притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із наступним позбавленням права заняття адвокатською діяльністю та виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Скаргу обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 добровільно вступив на службу до лав терористичної організації донецька народна республіка. Під час шахрайських дій на підконтрольній Уряду території України, використовуючи відомості, що становлять адвокатську таємницю у своїх інтересах, своїми вчинками, систематично та грубо порушує присягу адвоката та правила адвокатської етики в частині дотримання принципів верховенства права і законності, що підриває авторитет адвокатури України. При цьому, умовах військової агресії Російської Федерації підконтрольних їй терористичних формувань донецької народної республіки проти України перебування вказаної особи у статусі адвоката і використання ним передбачених законодавством відповідних цьому прав може створювати загрозу національній безпеці нашої держави.

01.02.2023 відповідачем складено лист № 80 з пропозицією ОСОБА_1 ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи та надати з цього приводу письмові пояснення.

10.02.2023 позивачем надано письмові пояснення з приводу обставин та фактів, викладених у скарзі.

В поясненнях позивач просив Голову Дисциплінарної палати КДКА Київської області повернути скаргу заявнику та звернутись до Офісу Генерального прокурора України з заявою щодо начальника Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області Артема Бондаренко про вирішення питання порушення проти нього кримінальної справи за частиною 2 ст. 387 КК України за розголошення даних оперативно-розшукової діяльності, досудового розслідування, вчинене співробітником СБУ, та за ч. 2 ст. 197 КК України, вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці, вчинені службовою особою з використанням свого службового становища.

17.02.2023 за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі СБУ голова дисциплінарної палати КДКА Київської області Є.В. Степанов склав довідку про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі начальника Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області Артема Бондаренко.

За висновками перевірки встановлено, що певні фізичні особи, інтереси яких на підставі довіреностей представляв позивач в якості адвоката, не могли бути присутніми в м. Києві під час видачі від їхнього імені довіреностей щодо уповноваження адвоката Корнієнка А.А. діяти в їхніх інтересах, а відтак, й підписати відповідні довіреності, оскільки ці особи лінію розмежування (державний кордон) в час, що передує моменту підписання цих довіреностей, не перетинали.

За таких обставин, існують підстави вбачати у діях адвоката можливе порушення принципу законності під час здійснення ним адвокатської діяльності, як одного з основних принципів діяльності адвоката, визначених ст. 4 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, ст. 7 Правил адвокатської етики, а також змістом Присяги адвоката України (ст. 11 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність).

Таким чином, у діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пп. 2, 3, 5 ч. 2 ст. 34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, а саме: порушення присяги адвоката України, правил адвокатської стики та невиконання своїх професійних обов`язків (в частині дотримання присяги адвоката та правил адвокатської етики).

22 лютого 2023 року рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 33/2023 ухвалено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 7068/10 від 19.10.2018, видане радою адвокатів Київської області); призначено розгляді дисциплінарної справи на 12 год. 00 хв. 29 березня 2023 року; зупинено провадження у справі до 29 березня 2023 року; копію рішення надіслано заявнику ГУ СБУ у м. Києві та Київській області та адвокату Корнієнку А.А. з долученням копії довідки від 17.02.2023, складеної членом КДКА Київської області за результатами перевірки.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, виходив з того, що спірне рішення прийнято з дотриманням процедури його прийняття, визначеної Законом.

Оцінка суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною першою статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Частиною третьою статті 2 Закону № 5076-VI визначено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 5076 адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

На підставі частини першої статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Як визначено статтею 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до частин першої та другої статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

На підставі частин першої та другої статті 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Положеннями статті 37 Закону № 5076-VI визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом (…)

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з частиною першої статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до статті 40 Закону № 5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. (…)

На підставі статті 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Як визначено частиною першою статті 42 Закону № 5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

На підставі частини третьої статті 50 Закону № 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону (…)

Пунктами 3, 4. 5 частини п`ятої статті 50 Закону № 5076-VI визначено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:

3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;

5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Відповідно до частини шостої статті 50 Закону № 5076-VI засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Згідно частини сьомої статті 50 Закону № 5076-VI рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі Порядок № 120).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 120 дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 3 Порядку № 120 адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як визначено підпунктами 2, 3 пункту 4 Порядку № 120 дисциплінарним проступком адвоката є порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики.

На підставі частини першої статті 11 Закону № 5076-VI особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:

"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правничу допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".

Відповідно до частини першої статті 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Положеннями статті 70 Правил адвокатської етики визначено, що при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Адвокат уважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і установлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Як визначено пунктом 25 Порядку № 120 член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до пункту 26 Порядку № 120 член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Згідно з пунктом 28 Порядку № 120 під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію.

На підставі пункту 30 Порядку № 120 заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Відповідно до пункту 31 Порядку № 120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.

На підставі пункту 32 Порядку № 120 дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Як визначено пунктом 33 Порядку № 120 рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Аналіз вищезазначених положень норм чинного законодавства свідчить, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку.

Як свідчать матеріали справи предметом оскарження у цій справі є прийняте дисциплінарною палатою КДКА Київської області рішення № 33/2023 від 22.02.2023 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Тобто, адвоката Корнієнка А.А. рішенням від 22.02.2023 не визнано таким, що вчинив дисциплінарний проступок та не притягнуто до дисциплінарної відповідальності, як помилково вважає позивач.

Позивач посилається на порушення відповідачем процедури прийняття дисциплінарною палатою КДКА Київської області рішення № 33/2023 від 22.02.2023, оскільки довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не містить належних доказів щодо фактів, викладених у скарзі начальника Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області.

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА Київської області у цих правовідносинах, обов`язком останньої є з`ясування чи дійсно існують підстави для притягнення адвоката до відповідальності, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, який, на думку особи, що звернулася зі скаргою, є таким, що порушив присягу адвоката України, Правила адвокатської етики.

При цьому рішення відповідача про порушення дисциплінарної справи містить попередні висновки щодо наявності в діях позивача як адвоката ознак дисциплінарного проступку, проте не встановлює факт вчинення останнім конкретного проступку.

Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом в постанові від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19.

Щодо процедури прийняття спірного рішення, суд зазначає, що дисциплінарною палатою КДКА Київської області дотримано процедуру прийняття рішення: скарга належним чином зареєстрована; членом дисциплінарної палати проведена перевірка відомостей, викладених в скарзі; позивачу запропоновано надати письмові пояснення по суті порушених питань; за наслідками перевірки складена довідка, яка разом зі скаргою та матеріалами перевірки у встановлений законом строк подана на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії; дисциплінарна палата у встановлений законом строк з дня отримання матеріалів перевірки вирішила питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката та направила копію рішення позивачу.

Отже, суд не приймає доводи апелянта про порушення відповідачем процедури прийняття спірного рішення.

Суд звертає увагу, що, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.

Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню КДКА Київської області виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Правовий висновок щодо вказаного викладений Верховним Судом у постанові від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судове рішення в межах доводів апеляційної скарги є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року у справі № 200/961/23 - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2023 року у справі № 200/961/23 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 23 жовтня 2023 року та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 23 жовтня 2023 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.В. Гайдар

Е.Г. Казначеєв