Справа № 451/1465/23
Суддя: Куцик-Трускавецька О. Б.
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 451/1465/23
Провадження № 2-а/451/14/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 жовтня 2023 року місто Радехів

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Куцик-Трускавецька О.Б., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП Львівської області лейтенанта поліції Петрини Василини Григорівни про скасування постанови про адміністративне стягнення серії ЕАТ №7873190 від 05.10.2023,

установила:

позов ОСОБА_1 до інспектора ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП Львівської області лейтенанта поліції Петрини Василини Григорівни про скасування постанови про адміністративне стягнення серія ЕАТ №7873190 від 05.10.2023, надійшов до суду 18.10.2023.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2023 автоматизованою системою документообігу суду для цього судового провадження визначено суддю Куцик-Трускавецьку О.Б.

Згідно з ч. 1ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Суддя, вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходить висновку, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Так, відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Приписами статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядаються органами Національної поліції (зокрема справи про адміністративні правопорушення, передбачені частиною 5 статті 121 та частиною 1 статті 126 КУпАП).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені частиною 5 статті 121 та частиною 1 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Цей висновок повністю узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 вересня 2020 року у справі №742/2298/17.

Суддя звертає увагу на те, що визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду.

З огляду на викладене, суддя доходить переконання, що позивач належним чином не виконав вимоги пункту 2 частини 5 статті 160 КАСУ та не зазначив у позовній заяві належного відповідача (відповідний орган (підрозділ) Національної поліції).

Окрім цього, відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Судом встановлено, що позивачем не вказано місцезнаходження та код ЄРДПОУ відповідача.

Відповідно до п.7 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Судом встановлено, що позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відповідно до п.8 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Судом встановлено, що позивач у позовній заяві не зазначив щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Судом встановлено, що позивачем всупереч вказаних вимог не надано до суду копії позовної заяви для відповідача та копії доданих до позовної заяви документів для суду та відповідача.

Відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивач судовий збір не сплатив, доказів сплати судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону не надав.

Судом встановлено, що позивачем у позовній заяві зазначено, що останній є звільнений від сплати судового збору згідно норми статті 288 КУпАП.

Надавши оцінку аргументам, викладеним у позові, суд зазначає, що такі є помилковими виходячи з такого.

Велика Палата Верховного Суду 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 дійшла висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільги за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (536,80 грн).

Суд зазначає, що норма частини 3 статті 161 КАС України є невід`ємною складовою вимог до оформлення позовної заяви, відтак, з огляду на відсутність інших підстав, визначених Законом, для звільнення позивача від сплати судового збору, суд вважає, що позивачем допущено порушення вимог частини 3 статті 161 КАС України, оскільки до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведені обставини та зважаючи на те, що зазначені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому суддя доходить переконання, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Також суд бере до уваги постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28 березня 2023 року, справа № 420/9405/22, відповідно до якої у випадку зазначення судом декількох недоліків позовної заяви в ухвалі суду про залишення позову без руху, усуненню підлягають обидва. Натомість, усунення лише одного з недоліків не є належним виконанням ухвали суду.

Керуючись статтями 169, 248, 256 КАС України, суддя Радехівського районного суду Львівської області,

постановила:

позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП Львівської області лейтенанта поліції Петрини Василини Григорівни про скасування постанови про адміністративне стягнення серії ЕАТ №7873190 від 05.10.2023 залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Копію ухвали надіслати позивачу ОСОБА_1 .

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, така підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

СуддяО. Куцик-Трускавецька