Справа № 480/7935/23
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2023-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення зустрічної позовної заяви
19 жовтня 2023 року Справа № 480/7935/23
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Воловик С.В., розглянувши матеріали зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець" по справі №480/7935/23 за позовом Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець" про стягнення податкової заборгованості,
У С Т А Н О В И В:
Позивач, Головне управління ДПС у Сумській області звернулось до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець", в якій просить суд:
Ухвалою суду від 28.07.2023 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/7935/23, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.
В подальшому, Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець" звернулось до суду із зустрічним позовом, у якому просить суд:
Ухвалою суду від 07 квітня 2023 року зустрічну позовну заяву залишено без руху та надано позивачу за зустрічним позовом строк для усунення її недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав пропуску строку звернення до суду та надання доказів поважності причин його пропуску, та документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
На виконання вимог ухвали суду, позивачем за зустрічним позовом до канцелярії суду подано заяву про поновлення строку звернення до суду, мотивовану тим, що розгляд справи №480/6026/21 у суді, формування нових позицій Верховним Судом та дія воєнного стану (м. Тростянець) унеможливили звернення з позовом про визнання протиправними податкових повідомлень-рішень на підставі п.52-2 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України, протягом шести місяців з моменту їх прийняття.
Перевіривши матеріали поданого зустрічного позову, вбачається необхідним позов повернути позивачу на підставі ч.2 ст. 123, п. 9 ч.4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті.
У постанові Верховного Суду від 09.10.2018 року в справі № 809/487/18, зазначено, що підстави адміністративного позову - це фактичні та юридичні обставини публічно-правового спору, які обґрунтовують можливість подання такого позову, це факти, які відповідно до норм матеріального права вказують на наявність (відсутність) між позивачем та відповідачем спірних правовідносин.
Касаційний суд зазначив, що для встановлення тотожності підстав позову визначальне значення має коло обставин та фактів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Не є зміною підстав адміністративного позову викладення одних і тих же обставин, але в іншій стилістичній формі або із зазначенням обставин, які були відомі заявникові під час подання ним первісної заяви, але були названі ним інакше.
Порівняльний аналіз позовних заяв позивача у справі №480/6026/21 та даній справі дає підстави стверджувати про наявність відмінних підстав для звернень до суду, якими скористався позивач.
У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.
Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Частина 1 статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Наведена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами (ч. 1 ст. 122 КАС України).
Так, відповідно до п.п. 56.1, 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).
При цьому у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.
Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
У поданій позовній заяві позивач не зазначає про застосування процедури адміністративного оскарження спірних рішень відповідача, доказів цього не надав.
Отже, у спірних правовідносинах застосовується строк звернення до суду, визначений ч. 2 ст. 122 КАС України.
Всупереч вимогам ч. 2 ст. 122 КАС України позивач звернувся до суду із зустрічним позовом засобами поштового зв`язку 29.08.2023, тобто після спливу встановленого строку звернення до суду.
В обґрунтування пропуску строку звернення до суду позивач вказує на введення воєнного стану на території України, окупацію м. Тростянець Сумської області у період з 24.02.2022 по 26.03.2022 на території якого знаходиться ТОВ "Шляхбуд Тростянець", роботу товариства не на повну потужність.
Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року, який, після його продовження триває на даний час.
Слід зауважити, що після затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, будь-яких змін щодо процесуальних строків, зокрема щодо строку звернення до суду, та їх обчислення до КАС України не вносились.
Надаючи оцінку доводам позивача суд зазначає, що питання поновлення строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.
Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку у всіх абсолютно випадках.
Суд звертає увагу, що позивач у заяві про поновлення строку не надає доказів, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку звернення до суду у цій справі.
Окрім загальних фраз та посилання на введений воєнний стан, позивач жодним чином не обґрунтував та не надав жодних доказів на підтвердження того, яким саме чином введення воєнного стану, повітряні тривоги, відключення електроенергії перешкодили позивачу звернутись з позовною заявою у встановлений КАС України строк, не надав, зокрема, актів відсутності електроенергії тощо, які б підтверджували неможливість подати позов у встановлений законодавством строк.
Суд вказує, що організація роботи підприємства є суб`єктивним чинником та, за відсутності об`єктивних підстав, що підтверджені належними та допустимими доказами, не є поважною підставою для поновлення пропущеного строку, оскільки тривалість процедури оформлення документів безпосередньо залежить від ефективної роботи працівників і не свідчить про наявність особливих і непереборних обставин, які є поважними причинами для поновлення пропущеного строку. Крім того, суд бере до уваги, що з 26.03.2022 м. Тростянець було деокуповане.
В контексті вищевикладеного суд вважає також за необхідне вказати на те, що поновлення строку не є обов`язком суду, а є предметом його оцінки (розсуду) залежно від встановлених обставин, доводів і доказів сторін.
З урахуванням вказаного, можливість вчасного подання позовної заяви залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер, а тому підстав для поновлення пропущеного процесуального строку у даному випадку суд не вбачає.
З цього приводу суд зазначає, що сам факт введення воєнного стану не є безумовною поважною причиною для поновлення будь якого процесуального строку. У своїй заяві про поновлення строку звернення до суду позивачем не надано жодної обставини, яка об`єктивно унеможливила звернутися до суду за захистом своїх прав у період, коли він дізнався або повинен був дізнатись про їх порушення.
Також суд вважає за необхідне зазначити, що зміна судової практики або прийняття судових рішень по іншим справам, в т.ч. і Верховним Судом у лютому 2023 по справі №600/1402/22-а, де позивач не був стороною, після винесення рішення по справі №480/6026/21, не можуть бути підставами для поновлення строку звернення до суду.
Відтак, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач не міг звернутися до Сумського окружного адміністративного суду з даним позовом в установлений діючим на час звернення позивача до суду строки.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Суд, розглянувши доводи поданої заяви представником позивача про поновлення строку звернення до суду, оцінивши надані в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду докази, вважає наведені позивачем причини не поважними.
У зв`язку з ненаданням позивачем доказів про існування поважних причин пропуску строку звернення до суду щодо спірних відносин, підстави, зазначені позивачем у заявах та надані докази, не підтверджується поважність причин пропуску, визнані судом необґрунтованими, суд повертає позивачу позовну заяву з доданими до неї документами.
Керуючись ст.ст.169, 178, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець" до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - повернути позивачу за зустрічним позовом.
Копію ухвали разом із зустрічною позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала зустрічну позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя С.В. Воловик