Справа № 200/8266/21
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2023-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2023 року Справа№200/8266/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кравченко Т.О.,

за участю

секретаря судового засідання Бєлєнькової Є.О.

представника позивача Тарасенка А.А. в режимі відеоконференції

представника відповідача Красникової О.В. в режимі відеоконференції

розглянув в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Імпорт Траст-Компані» до Харківської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,

встановив:

05 липня 2021 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Імпорт Траст-Компані» (далі позивач, ТОВ «Імпорт Траст-Компані») до Слобожанської митниці Держмитслужби (далі Слобожанська митниця), в якому позивач просив:

1. визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2 про коригування митної вартості товарів;

2. визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 про коригування митної вартості товарів;

3. визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2 про коригування митної вартості товарів.

Заяви, клопотання учасників справи. Процесуальні дії у справі.

14 липня 2021 року суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі; задовольнив клопотання позивача та вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановив строк для подання заяв по суті справи.

Про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі сторони повідомлені в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС).

14 вересня 2021 року суд постановив ухвалу, якою вирішив розглядати справу в порядку загального позовного провадження; продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів з дня закінчення шістдесятиденного строку, визначеного ч. 4 ст. 173 КАС; призначив підготовче засідання.

23 жовтня 2021 року суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

З 24 лютого 2022 року 05 години 30 хвилин Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану», в Україні введений воєнний стан.

Широкомасштабна військова агресія російської федерації проти України, яка слугувала підставою для введення воєнного стану, триває.

Указом Президента України від 06 лютого 2023 року № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 07 лютого 2023 року № 2915-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану продовжений з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Через існування загрози життю та здоров`ю учасників справи та працівників суду проводити судові засіданні в приміщенні суду за адресою: Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, буд. 2, наразі неможливо.

В період дії воєнного стану тимчасово Донецький окружний адміністративний суд відновив проведення судових засідань в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Після відновлення такої можливості судове засідання у справі було призначено на 21 квітня 2023 року.

У зв`язку з неявкою представників сторін судове засідання відкладено до 05 травня 2023 року.

В судовому засіданні 05 травня 2023 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив заяви сторін і допустив процесуальне правонаступництво у справі, замінивши відповідача Слобожанську митницю на її правонаступника Харківську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (далі відповідач, Харківська митниця).

В судовому засіданні оголошувалась перерва до 12 травня 2023 року та 19 травня 2023 року.

Справа розглянута по суті 19 травня 2023 року в судовому засіданні за участю представників сторін, які надали пояснення, аналогічні тим, що викладені у поданих ними заявах по суті справи.

На підставі ч. 1 ст. 229 КАС під час судового розгляду здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою відеозаписувального технічного засобу.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що здійснює діяльність з імпорту товарів з подальшим їх продажем на території України. Постачання товарів здійснюється за прямими контрактами з виробниками на умовах поставки FOB; товари розмитнюються в різних регіонах України, здебільшого в м. Харків, де позивач орендує складські приміщення.

Позивач стверджував, що з лютого 2019 року опинився в ситуації, коли митні органи відмовляють у розмитненні імпортованого за прямими контрактами товару, який вже ввозився в Україну, за основним методом визначення митної вартості, обґрунтовуючи це відсутністю всієї необхідної інформації у наданому до митної декларації пакеті документів. При цьому митні органи застосовують другорядні методи визначення митної вартості, та, як наслідок, проводять дооцінку митної вартості шляхом прийняття рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

З метою збереження часових і фінансових ресурсів та у зв`язку з виробничою необхідністю позивач вирішив оформляти митні декларації на товари за відкоригованою митним органом митною вартістю і сплачувати різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України (далі МК), як це передбачено ч. 7 ст. 55 цього Кодексу, з подальшим оскарженням рішень про коригування митної вартості товарів в судовому порядку.

Вважаючи протиправними і такими, що підлягають скасуванню, рішення Слобожанської митниці про коригування митної вартості товарів від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2, від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2, від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Позивач покликався на норми ст. ст. 53, 54 МК та Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Державної митної служби України від 11 вересня 2015 року № 689, (далі Методичні рекомендації № 689), і зазначив, що, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити ці складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Рішення про коригування митної вартості товарів має містити обґрунтування причин, через які заявлена декларантом митна вартість не може бути визнана, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Незважаючи на це, рішення, які є предметом спору, містять лише цитування МК без будь-якого обґрунтування та зазначення, які ж саме порушення унеможливили визначення митної вартості за основним методом, чому товари дооцінені саме до такого рівня, з якої причини не були застосовані інші методи визначення митної вартості.

Позивач навів норми ч. 3 ст. 53, ч. ч. 2, 4-6 ст. 54, ст. 58 МК та п. п. 6, 7 Методичних рекомендацій № 689 і зазначив, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові її числового значення, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також у відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК.

Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати додаткові документи лише в тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства для розмитнення задекларованого товару.

Позивач зауважив, що у зв`язку з відсутністю розбіжностей у числових значеннях, наведені митним органом недоліки в документах, що були надані до митного оформлення, не можуть бути підставою для коригування митної вартості.

Зазначив, що оскаржувані рішення не відповідають вимогам п. п. 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК, є необґрунтованими та немотивованими, оскільки в них вказані лише номер та дата митної декларації та вартість за одиницю товару.

Позивач доводив, в рішеннях про коригування митної вартості товарів митний орган мав навести пояснення щодо зроблених ним коригувань, зазначити обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо, а також докладну інформацію і джерела, які були використані при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, однак відповідач цього не зробив.

На переконання позивача, саме лише посилання на номер митної декларації, до рівня вартості у якій дооцінено товари, не є належним обґрунтуванням.

При цьому позивач покликався на норми п. 2 параграфу «а», п. 2 параграфу «b», п. 2 параграфу «с» статті VІІ Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, а також на висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 22 серпня 2019 року у справі № 810/2784/18, від 06 вересня 2019 року у справі № 815/2501/18, від 22 серпня 2019 року у справі № 810/2784/18, від 26 листопада 2019 року у справі № 821/107/16 та інших.

В порушення вимог ст. 57 МК в оскаржуваних рішеннях митний орган не навів причини неможливості застосування послідовно другого або третього методу, не вказав, якої саме інформації в нього не було для цього, а одразу застосував шостий метод визначення митної вартості.

Позивач зауважив, що митний орган, звертаючись з запитами про надання додаткових документів, не вказав, в чому саме полягають розбіжності, а також конкретизував, яких саме документів недостатньо.

Позивач наголосив, що для митного оформлення надав мінімальний необхідний перелік документів, передбачений ч. 2 ст. 53 МК, яким підтвердив усі наявні складові митної вартості товарів. Подані документи не мали будь-яких розбіжностей в числових показниках.

На переконання позивача, він повністю і належним чином виконав свій обов`язок щодо доведення митної вартості товарів; будь-яких додаткових документів він не мав, зокрема, через те, що ліцензійні, комісійні та інші договори ним не укладалися, вантаж не страхувався.

Приймаючи оскаржувані рішення та картки відмови, митний орган покликався на те, що декларант не надав додаткові документи. Між тим, відповідач не обґрунтував, які саме недоліки в тих документах, що були подані до митного оформлення, викликали сумніви і не дозволили застосувати основний метод визначення митної вартості.

Позивач не заперечував свого обов`язку по доведенню митної вартості товарів, водночас зауважив, що митний орган може витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки саме з цією обставиною МК пов`язує можливість витребування додаткових документів та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

З приводу переліку додатково витребуваних документів позивач зауважив, що митний орган зобов`язав декларанта додатково подати не ті документи, які підтверджують наявність додаткових витрат та їх розмір, а документи, які підтверджують відсутність додаткових витрат. Між тим, витребувані митним органом прайс-листи, каталоги виробника, експертний висновок про вартість товару або сировини не можуть підтвердити відсутність додаткових витрат. Також декларант не може вплинути на постачальника і змусити його надати ці документи, а також митну декларацію країни відправника. Запит експертного висновку та переклад митної декларації країни відправника вимагають додаткових часових і фінансових витрат декларанта і навряд чи можуть бути надані митному органу у встановлений ним строк.

Просив задовольнити позов.

Відповідач позов не визнав, надав відзив на позовну заяву. Доводив, що у спірних правовідносинах діяв в межах повноважень, в порядку та у спосіб, що визначені законодавством.

Обґрунтовуючи правомірність рішення про коригування митної вартості товарів від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2, відповідач зазначив таке.

31 травня 2021 року до митного поста «Товарний» Слобожанської митниці ТОВ «Хорс Брок Логістік» подало митну декларацію № UA807170/2021/033977 на товари «Інструменти ручні з вмонтованим електричним двигуном, акумулятори електричні літій-іонні для ручних інструментів […]» походженням з Китаю, що надійшли за зовнішньоекономічним контрактом від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, укладеним між ТОВ «Імпорт Траст-Компані» та ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD. Митна вартість товару визначена декларантом за першим методом на рівні: товар 16,8415 дол. США/шт. товару, (3,1322 дол. США/кг товару).

Разом з митною декларацією декларант надав: пакувальний лист від 02 квітня 2021 року № Т20054, рахунок-фактуру від 02 квітня 2021 року № Т20054, коносамент від 10 квітня 2021 року № WMS21034383A, автотранспортну накладну від 28 травня 2021 року № 1034/1, декларацію про походження товару від 02 квітня 2021 року № Т20054, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від 14 травня 2021 року № 1677, довідку від 14 травня 2021 року № 1034.1, специфікацію від 02 квітня 2021 року № 1, зовнішньоекономічний договір від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, договір про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-21, договір про перевезення від 07 жовтня 2018 року № 07.10.2018/257ОД, технічний опис від 31 травня 2021 року № б/н.

Відповідач наголосив, перелік документів, наведений в ч. 2 ст. 53 МК, є обов`язковим для надання при митному оформленні товару.

Зауважив, що в силу положень п. 1 ч. 4 ст. 54, п. п. 1-3 ч. 5 ст. 54 МК, п. 2(а), п. 2(b) статті VІІ, ст. 17 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі митний орган зобов`язаний здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України; при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару митний орган має впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості. Це можливо здійснити, зокрема, шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною у митного органу інформацією рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено і інформація про які була ретельно перевірена.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією № UA807170/2021/033977, здійснений відповідно до вимог ст. 54 МК шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також ст. ст. 336, 337, 363 МК в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками.

Під час здійснення митного контролю митної декларації № UA807170/2021/033977 спрацювали ризики, згенеровані автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі АСАУР), щодо можливого заниження митної вартості товарів за кодами 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості», 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Відповідач наголосив, що спрацювання ризиків АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи, і ця рекомендація є обов`язковою до виконання.

Відповідач покликався на норми ч. 1 ст. 337, п. 2 ч. 2 ст. 52, ч. 5 ст. 54 МК і зазначив, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення товарів через митний кордон України, здійснюється, серед іншого, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматно-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками). Декларант зобов`язаний подати митному органу достовірні відомості, які мають базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості та письмово запитувати у декларанта визначені ст. 53 МК додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визначення заявленої митної вартості.

31 травня 2021 року внаслідок спрацювання ризиків АСАУР щодо можливого заниження митної вартості до спецпідрозділу митниці був направлений запит № 957 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за митною декларацією № UA807170/2021/033977.

Після надходження запиту від підрозділу митного оформлення посадова особа спеціалізованого підрозділу здійснила дії, передбачені п. 2 розділу 2 Методичних рекомендацій № 689.

З посиланням на висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 15 серпня 2019 року у справі № 826/19400/15 та від 13 січня 2021 року у справі № 805/2942/16-а, відповідач стверджував, що спрацювання ризиків АСАУР вже свідчить про наявність обґрунтованого сумніву та є підставою для витребування додаткових документів, а тому неподання декларантом на запит митного органу жодних додаткових документів свідчить, що обґрунтований сумнів митного органу у правильності обрання методу визначення митної вартості та правильності її обчислення не був усунений, що, в свою чергу, виключає можливість визнання митної вартості, заявленої декларантом.

Митний орган встановив:

1. В результаті порівняння задекларованого за ціною договору рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів за фактами митних оформлень встановлено, що рівень митної вартості товару за даними ЄАІС становить 21,8840 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 16,8415 дол. США/шт. товару (3,1322 дол. США/кг товару).

2. Декларант не надав митну декларацію країни відправлення.

3. Декларант не надав будь-яку цінову інформацію щодо вартісних характеристик товару (прайс-лист, калькуляція тощо) від його виробника.

4. Відповідач покликався на норми ч. ч. 4, 5, 10 ст. 58 МК і зазначив, що разом з митною декларацією № UA807170/2021/033977 декларант надав такі транспортні документи: коносамент, рахунок-фактуру, довідку про транспортні витрати та договір транспортного експедирування.

На підставі аналізу норм ч. 2 ст. 53 МК, розділу ІІІ Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 599 (далі Правила № 599), відповідач дійшов висновку, що довідка про транспортні витрати не є належним доказом на підтвердження вартості транспортних послуг.

За висновком митного органу, належними доказами на підтвердження витрат на транспортування мали бути такі документи: заявка (з відображенням попередньої вартості послуг), акт виконаних робіт в частині морського перевезення, рахунок на оплату транспортно-експедиційних послуг, банківські і платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Однак такі документи декларант не надав.

Крім того, відповідач зауважив, що в рахунку і в довідці про транспортні витрати визначена лише вартість морського перевезення.

Між тим, в порушення вимог ст. 1 Закону України «Про транспортно-експедиторську діяльність», ч. 4 ст. 306 Господарського кодексу України, пп. 8 п. 29 Методичних рекомендацій з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 05 лютого 2001 року № 65, (далі Методичні рекомендації № 65), до митної вартості товару не включена експедиційна винагорода, що є порушенням ч. 10 ст. 58 МК.

Як наслідок, за результатами аналізу документів, наданих разом з митною декларацією № UA807170/2021/033977, митний орган дійшов висновку, що ці документи не в повній мірі підтверджують числової значення складових митної вартості товарів, зокрема, складової, передбаченої ч. 10 ст. 58 МК.

Це обумовило наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару, заявленої у митній декларації № UA807170/2021/033977, наявність якого є обов`язковою умовою, з якою МК пов`язує можливість витребування додаткових документів та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

31 травня 2021 року у зв`язку з тим, що подані документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, митний орган повідомив декларанту про необхідність подання (за наявності) додаткових документів, які передбачені ч. 3 ст. 53 МК. Декларанту роз`яснено, що за власним бажанням він може подати додаткової документи, наявні у нього, для підтвердження заявленої митної вартості.

Листом від 31 травня 2021 року № 31/05 декларант повідомив, що по митній декларації № UA807170/2021/033977 не має можливості надати додаткові документи і просить прийняти рішення згідно з поданими документами.

На підставі ст. ст. 54, 58, 64 МК та виходячи з того, що обов`язок доведення обґрунтованості митної вартості покладається на декларанта, Слобожанська митниця прийняла рішення від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2 про коригування митної вартості товарів.

При прийнятті цього рішення за основу була взята наявна в митному органі (в ціновій базі ЄАІС) цінова інформація про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений період, за митною декларацією від 20 травня 2021 року № UA110130/2021/013983 на рівні 21,8840 дол. США за шт. товару (4,07 дол. США/кг товару), що відповідає приписам ч. ч. 1, 2 ст. 64 МК.

Відповідач вказував на те, що обґрунтування неможливості застосування методів визначення митної вартості, передбачених ст. ст. 58-63 МК, наведене у графі 33 рішення.

ТОВ «Імпорт Траст-Компані» при випуску товарів у вільний обіг за митною декларацією від 03 червня 2021 року № UA807170/2021/034709 скористалось правом, передбаченим ч. 7 ст. 55 МК, а товари випущено з забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчислених декларантом, та сумою митних платежів, обчислених митним органом. При цьому до митного органу з приводу перегляду рішення про коригування митної вартості товарів позивач не звертався.

Обґрунтовуючи правомірність рішення про коригування митної вартості товарів від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/0001143/2, відповідач зазначив таке.

07 червня 2021 року до митного поста «Товарний» Слобожанської митниці ТОВ «Хорс Брок Логістік» подало митну декларацію № UA807170/2021/035568 на товари «Інструменти річні з вмонтованим електричним двигуном, акумулятори електричні літій-іонні для ручних інструментів […]» походженням з Китаю, що надійшли на адресу ТОВ «Імпорт Траст-Компані» за непрямим зовнішньоекономічним контрактом від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001, укладеним з MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED. Вартість товару визначена декларантом за першим методом на рівні: товар 24,6368 дол. США/шт. товару (3,1384 дол. США/кг товару).

Разом з митною декларацією декларант надав: пакувальний лист від 16 квітня 2021 року № 140, рахунок-фактуру від 16 квітня 2021 року № 140, коносамент від 17 квітня 2021 року № WMS21034386В, автотранспортну накладну від 04 червня 2021 року № 1109/1, декларацію про походження товару від 16 квітня 2021 року № 140, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від 20 травня 2021 року № 1746, довідку від 20 травня 2021 року № 1109.2, зовнішньоекономічний договір від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001, додаткову угоду від 09 грудня 2019 року № б/н, специфікацію від 16 квітня 2021 року № 140, договір про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-2, договір про перевезення від 07 жовтня 2018 року № 07.10.2018/257ОД, технічний опис від 07 червня 2021 року № б/н.

Під час здійснення митного контролю митної декларації № UA807170/2021/035568 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів за кодами 105-2 і 106-2.

07 червня 2021 року до спецпідрозділу митниці направлений запит № 992 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за митною декларацією № UA807170/2021/035568.

Митний орган встановив:

1. В результаті порівняння задекларованого за ціною договору рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів за фактами митних оформлень встановлено, що рівень митної вартості товару за даними ЄАІС становить 31,9495 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 24,6368 дол. США/шт. товару (3,1384 дол. США/кг товару).

2. Декларант не надав митну декларацію країни відправлення.

3. Декларант не надав будь-яку цінову інформацію щодо вартісних характеристик товару (прайс-лист, калькуляція тощо) від його виробника.

4. Декларант не підтвердив належними доказами витрати на транспортування та не включив до складу митної вартості вартість послуг експедитора.

Як наслідок, митний орган дійшов висновку, що документи, надані разом з митною декларацією № UA807170/2021/035568, не в повній мірі підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, зокрема, такої складової як витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

5. Контрагентом позивача по контракту від 04 жовтня 2018 року № ІТС-0001 є MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED, а виробником товару ZHEJIANG DESHUO ELECTRIC APPLIANCE CO., LTD.

За висновком відповідача, контракт від 04 жовтня 2018 року № ІТС-0001 не є прямим контрактом, оскільки він укладений не з виробником товару, однак всупереч вимогам п. 1 ч. 3 ст. 53 МК декларант не надав договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.

При цьому відповідач покликався на висновок Верховного Суду, викладений в постановах від 16 квітня 2019 року у справі № 804/16271/15 та від 13 січня 2021 року у справі № 805/2942/16-а, згідно з яким відсутність договору із третіми особами, що пов`язаний з контрактом на поставку товарів, митна вартість яких визначається, унеможливлює проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.

07 червня 2021 року митний орган повідомив декларанту про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості; роз`яснив можливість надання додаткових, наявних у нього документів для підтвердження заявленої митної вартості.

Листом від 07 червня 2021 року № 07/06 повідомив, що по митній декларації № UA807170/2021/035568 надати додаткові документи не має можливості, просив прийняти рішення згідно з поданими документами.

Враховуючи викладене, Слобожанська митниця прийняла рішення від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 про коригування митної вартості товарів.

Митна вартість визначена згідно з положеннями ст. 64 МК і ґрунтувалася на раніше визначених (визнаних) митними органами митних вартостях у максимально наближений термін, а саме: за митними деклараціями від 03 червня 2021 року № UA500020/2021/20110, від 31 травня 2021 року № UA100140/2021/005802 на рівні 31,9495 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США за кг товару).

Обґрунтування неможливості застосування методів визначення митної вартості, передбачених ст. ст. 58-63 МК, наведене у графі 33 рішення.

ТОВ «Імпорт Траст-Компані» при випуску товарів у вільний обіг за митною декларацією від 07 червня 2021 року № UA807170/2021/035869 скористалось правом, передбаченим ч. 7 ст. 55 МК України, а товари випущено з забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчислених декларантом, та сумою митних платежів, обчислених митним органом. При цьому до митного органу з приводу перегляду рішення про коригування митної вартості товарів позивач не звертався.

Обґрунтовуючи правомірність рішення про коригування митної вартості товарів від від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/0001068, відповідач зазначив таке.

08 червня 2021 року до митного поста «Товарний» Слобожанської митниці ФОП ОСОБА_1 подала митну декларацію № UA807170/2021/035849 на товари «Ручний інструмент з вмонтованим електричним двигуном, акумулятори […]» походженням з Китаю, що надійшли ТОВ «Імпорт Траст-Компані» за зовнішньоекономічним контрактом від 05 квітня 2021 року № ІТС-050, укладеним з NINGBO ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD. Митна вартість товару визначена декларантом за першим методом на рівні: товар № 1 9,8373 дол. США/шт. товару (3,1431 дол. США/кг товару), товар № 2 9,5983 дол. США/шт. товару (3,1458 дол. США/кг товару), товар № 3 8,6189 дол. США/шт. товару (3,1438 дол. США/кг товару), товар № 4 0,6942 дол. США/шт. товару (1,3171 дол. США/кг товару).

Разом з митною декларацією декларант надав: пакувальний лист 06 квітня 2021 року № б/н, рахунок-фактуру від 06 квітня 2021 року № LYCIXI-2010125С, коносамент від 17 квітня 2021 року № WMS21034384, автотранспортну накладну від 04 квітня 2021 року № 1111, декларацію про походження товару від 06 квітня 2021 року № LYCIXI-2010125С, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від 20 травня 2021 року № 1745, довідку від 20 травня 2021 року № 1111, специфікацію від 06 квітня 2021 року № 14, зовнішньоекономічний контракт від 05 квітня 2021 року № ІТС-050, договір про надання послуг митного брокера від 11 травня 2021 року № 01/05-21, договір про перевезення від 07 жовтня 2018 року № 07.10.2018/257ОД, технічний опис від 07 червня 2021 року № б/н.

Під час здійснення митного контролю митної декларації № UA807170/2021/035849 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів №№ 1, 2, 3, 4 за кодами 105-2 і 106-2.

07 червня 2021 року до спецпідрозділу митниці направлений запит № 1007 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за митною декларацією № UA807170/2021/035849.

Митний орган встановив:

1. В результаті порівняння задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів за фактами митних оформлень митницями встановлено, що рівень митної вартості згідно з ЄАІС: товару № 1 12,7847 дол. США/шт. товару (4,0848 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 9,8373 дол. США/шт. товару (3,1431 дол. США/кг товару); товару № 2 12,4634 дол. США/шт. товару (4,0848 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 9,5983 дол. США/шт. товару (3,1458 дол. США/кг товару); товару № 3 11,1987 дол. США/шт. товару (4,0848 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 8,6189 дол. США/шт. товару (3,1438 дол. США/кг товару), товару № 4 2,9677 дол. США/шт. товару (5,6305 дол. США/кг товару), задекларований рівень митної вартості 0,6942 дол. США/шт. товару (1,3171 дол. США/кг товару).

2. Декларант не надав митну декларацію країни відправлення.

3. Декларант не надав будь-яку цінову інформацію щодо вартісних характеристик товару (прайс-лист, калькуляція тощо) від його виробника.

4. Декларант не підтвердив належними доказами витрати на транспортування та не включив до складу митної вартості вартість послуг експедитора.

Як наслідок, митний орган дійшов висновку, що документи, надані разом з митною декларацією № № UA807170/2021/035849, не в повній мірі підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, зокрема, такої складової як витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

07 червня 2021 року митний орган повідомив декларанту про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості; роз`яснив можливість надання додаткових, наявних у нього документів для підтвердження заявленої митної вартості.

Листом від 08 червня 2021 року № 08/06 декларант повідомив про неможливість подання додаткових документів та просив прийняти рішення згідно з поданими документами.

Враховуючи викладене, Слобожанська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2.

Митна вартість визначена згідно з положеннями ст. 64 МК і ґрунтувалася на раніше визначених (визнаних) митними органами митними вартостями у максимально наближені терміни: товар № 1 за митною декларацією № UA100020/2021/589140 від 03 червня 2021 року (тов. № 112) на рівні 1,7847 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США/кг товару); товар № 2 за митною декларацією № UA500020/2021/20116 від 04 червня 2021 року (тов. № 6) на рівні 12,6434 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США/кг товару), товар № 3 за митною декларацією № UA110140/2021/005994 від 03 червня 2021 року (тов. № 2) на рівні 11,1987 дол. США/шт. товару (4,07 дол. США/кг товару), товар № 4 за митною декларацією № UA500050/2021/007056 від 06 червня 2021 року (тов. № 21) на рівні 2,9677 дол. США/шт. товару (5,61 дол. США/кг товару).

Обґрунтування неможливості застосування методів визначення митної вартості, передбачених ст. ст. 58-63 МК, наведене у графі 33 рішення.

ТОВ «Імпорт Траст-Компані» при випуску товарів у вільний обіг за митною декларацією від 09 червня 2021 року № UA807170/2021/036151 скористалось правом, передбаченим ч. 7 ст. 55 МК, а товари випущено з забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчислених декларантом, та сумою митних платежів, обчислених митним органом. При цьому до митного органу з приводу перегляду рішення про коригування митної вартості товарів позивач не звертався.

Відповідач доводив, що Слобожанська митниця правомірно обрала резервний метод визначення митної вартості і прийняла рішення про коригування митної вартості товарів, тим самим не допустивши можливі втрати державного бюджету в розмірі 206 555,85 грн, які б могли настати, у разі здійснення митного оформлення товару за митною вартістю, визначеною позивачем.

Просив відмовити в позові.

Позивач надав відповідь на відзив, в якій зауважив, що відповідач обґрунтовує правомірність оскаржуваних рішень спрацюванням АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів. Між тим, на переконання позивача, митний орган мав довести обґрунтованість його сумнівів у належному підтвердженні всіх складових митної вартості товарів та дотримання вимог законодавства в процесі прийняття оскаржуваних рішень.

Позивач зазначив, що не подавав додаткові документи на запит митного органу у зв`язку з тим, що певних документів не існувало (як то договори з третіми особами, страхування тощо); певні документи неможливо було надати через відмову постачальника (митна декларація країни відправлення); деякі документи неможливо було надати у встановлений митним органом строк, а їх отримання призвело б до додаткових витрат (висновки експертів).

Позивач наголосив, що сам по собі факт ненадання додаткових документів не є підставою для збільшення митної вартості.

Наводив висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 14 травня 2019 року у справі № 820/2474/16, від 21 листопада 2019 року у справі № 804/9754/15, від 25 лютого 2020 року у справі № 260/718/19, які полягають в тому, що: МК не визначив вид доказів, якими має бути підтверджений розмір витрат на перевезення товарів, а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження цих витрат; аргументи митниці про те, що транспортні витрати обов`язково повинні підтверджуватися актами приймання-передачі виконаних послуг, заявками та платіжними дорученнями правильно відхилено судами, оскільки п. 6 ч. 2 ст. 53 МК передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; МК не містить чіткого переліку документів, які зобов`язаний подати декларант для підтвердження числових значень витрат на транспортування, з чого слідує, що такі витрати можуть підтверджуватися такими доказами, які містять відомості, що дозволяють визначити розмір транспортних витрат та ідентифікувати їх з конкретним платежем; спрацювання системи АСАУР є лише рекомендацією посадовій особі митного органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю; різниця між вартістю товару, задекларованою особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювалися цією особою або іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників АСАУР; рішення про коригування митної вартості не може базуватися виключно на інформаціє ЄАІС, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК не передбачено; у рішенні про коригування митної вартості митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосування другорядних методів.

Позивач зауважив, що в запитах про надання додаткових документів митний орган навів лише загальні формулювання без їх конкретизації, лише під час судового розгляду відповідач зазначив, які саме документи мали бути надані.

Позивач вказав на суперечність аргументів відповідача, оскільки з одного боку він стверджував, що пропонував надати лише ті документи, що прямо передбачені ч. 2 ст. 53 МК, з іншого боку вказав на те, що декларант не надав митну декларацію постачальника, тобто документ, який не передбачений вказаною нормою.

Позивач наголосив, що п. 2.3 контрактів на постачання товару передбачено, що до ціни товару включена вартість тари, пакування, доставки на умовах FOB NINGBO, а в довідці про транспортні витрати наведені всі необхідні відомості для ідентифікації вантажу (вага товару, номер коносамента), відомості про те, що інші послуги, (в тому числі експедиційні), не надавалися.

Позивач вважав безпідставною вимогу митного органу в частині надання додаткових документів внаслідок укладання «непрямого договору», оскільки декларант не може вплинути на свого постачальника щодо надання договорів, за якими останній закуповував товар на внутрішньому ринку Китаю.

Щодо надання платіжних доручень про оплату транспортних послуг позивач зауважив, що оплатив послуги ТОВ «Таніт Груп» вже після прийняття митним органом оскаржуваних рішень, поза межами строків, визначених договором, оскільки внаслідок довготривалих відносин з цим контрагентом це було усталеною практикою.

Позивач вказав на порушення митним органом вимог ч. 3 ст. 53 МК, оскільки відповідач не обґрунтував наявність сумнівів у наданому до митного оформлення пакеті документів, як наслідок, посилання відповідача на ненадання додаткових документів як підставу для прийняття оскаржуваних рішень вважав неправомірним.

Крім того, позивач зауважив, що митний орган мав навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які були ним використані при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосування резервного методу. До того ж зі змісту митних декларацій, на які посилався відповідач в оскаржуваних рішеннях, вбачається, що вони відрізнялися за умовами поставки, виробником, торговельною маркою товару, в більшості випадків партії товару були значно меншими, ніж ті, що ввозились позивачем; в деяких випадках митний орган прирівняв у вартості різні товари (наприклад, перфоратор і шуруповерт).

Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в яких покликався на норми ч. ч. 3, 5, 6 ст. 53 МК і стверджував, що не може обмежити право декларанта на подання документів, які підтверджують заявлену митну вартість, зазначивши про необхідність подання тих чи інших додаткових документів, оскільки обов`язок доведення митної вартості покладається саме на декларанта. У зв`язку з цим в запиті (повідомленні) про надання додаткових документів митний орган виклав вимоги ч. 3 ст. 53 МК із зазначенням права декларанта за власним бажанням надати наявні у нього додаткові документи, що відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 04 серпня 2021 року у справі № 520/3421/19.

Щодо підтвердження транспортних витрат додатково відповідач зауважив, що саме за домовленістю сторін, що знайшла відображення в договорі від 07 жовтня 2018 року № 07.10.2018/257ОД, визначений предмет правовідносин між сторонами, умови їх здійснення, порядок, способи та строки розрахунків за надані послуги тощо.

Зокрема, виходячи зі змісту п. 3.1 договору, експедитор мав оформити рахунок, який мав бути оплачений клієнтом. Однак на підтвердження вартості перевезення оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України декларант надав довідки про транспортні витрати, які не передбачені договором.

Крім того, згідно з розділом ІІІ Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 599, (далі Правила № 599), для підтвердження витрат на транспортування декларант відповідно до ч. 2 ст. 53 МК подає транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До таких документів належать: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг), банківські та платіжні документи, калькуляція транспортних витрат, що відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 04 серпня 2021 року у справі № 520/3421/19.

Відповідач зауважив, що на підтвердження понесених транспортних витрат декларант не надав заявку, банківські та платіжні документи чи акти виконаних робіт, а довідка про транспортні витрати не передбачена умовами договору, і ці факти спростовують твердження позивача щодо достатності наданих до митного оформлення документів.

Наголосив, що в порушення вимог ч. 10 ст. 58 МК до складу митної вартості не була включена експедиційна винагорода.

Посилання позивача на різні умови поставки відповідач вважав недоречним, оскільки відповідно до п. 5 ч. 10 ст. 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати на транспортування товарів до місця ввезення на митну території України, а тому для цілей визначення митної вартості немає різниці сплачуються витрати на транспортування продавцем чи покупцем. В ЄАІС відображаються відомості саме щодо митної вартості товарів, а тому розбіжності в умовах поставки значення не мають.

Позивач надав письмові пояснення, в яких зауважив, що фактичні обставини у справах № 520/3421/19 та № 520/4787/19 не є подібними до обставин цієї справи. В правовідносинах, що були предметом розгляду у згаданих справах, з первісною митною декларацією не були надані рахунки на оплату послуг з перевезення. Натомість у спірних правовідносинах, крім довідки про транспортні витрати, разом з митною декларацією були подані договір про надання транспортно-експедиційних послуг і рахунок на послуги перевезення.

Позивач наголосив, що умови поставки мають вплив на вартість товару, оскільки поставка автомобільним транспортом швидша, але дорожча, а морський транспорт повільніший, але дешевший. До того ж значення має обсяг партії товарів і країна, з якої був привезений товар. Всю цю інформацію посадові особи відповідача мали в розпорядженні під час дооцінювання, проте не взяли до уваги і не надали їй оцінку.

Крім того, в письмових поясненнях з приводу розбіжностей, які за висновком митного органу, містяться в довідках про транспортні витрати та рахунках експедитора, позивач зазначив, що в довідках про транспортні витрати експедитор вказав вартість перевезення по кожному виду товарів з різними кодами УКТ ЗЕД, однак загальна вартість наданих послуг відповідає сумам, які зазначені в рахунках, тобто будь-які розбіжності у цих документах відсутні.

Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Докази відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

На виконання вимог ст. 90 КАС суд оцінив докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні; оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з того, що жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 77 КАС кожна особа повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

За правилами абз. 1 ч. 2 ст. 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З`ясовуючи чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, а також чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, суд встановив наступне.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Імпорт Траст-Компані» (ідентифікаційний код 42495453) зареєстроване як юридична особа 24 вересня 2018 року, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) внесений відповідний запис.

Основний вид діяльності позивача код 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів.

Ці обставини встановлені на підставі відомостей ЄДР і статуту ТОВ «Імпорт Траст-Компані», затвердженого рішенням одноосібного учасника цього товариства від 15 липня 2020 року № 1/2020.

На підставі договору оренди від 01 січня 2021 року № 27 в користуванні ТОВ «Імпорт Траст-Компані» перебуває складське приміщення № 19, площею 568,60 кв. м, що знаходиться в м. Харків і використовується позивачем з метою розміщення складу для зберігання товарно-матеріальних цінностей.

Слобожанська митниця Держмитслужби (ідентифікаційний код 43332958) була зареєстрована як юридична особа 06 листопада 2019 року, про що до ЄДР внесений відповідний запис, і є територіальним органом Державної митної служби України.

30 вересня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби України» (далі Постанова КМУ № 895).

На підставі п. 1 Постанови КМУ № 895 реорганізовані територіальні органи Державної митної служби, в тому числі Слобожанська митниця, шляхом їх приєднання до Державної митної служби.

Згідно з п. 1 наказу Державної митної служби України від 19 жовтня 2020 року № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» утворені територіальні органи як відокремлені підрозділи Державної митної служби України, зокрема Харківська митниця.

Наказом Державної митної служби України від 29 жовтня 2020 року № 489 «Про затвердження положень про територіальні органи Державної митної служби» затверджено Положення про Харківську митницю.

З 01 липня 2021 року Харківська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України розпочала здійснення покладених на неї функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи, про що свідчить наказ Державної митної служби України від 30 червня 2021 року № 472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи».

З 11 жовтня 2020 року Слобожанська митниця перебуває в стані припинення; на час розгляду справи державна реєстрація припинення її як юридичної особи не була проведена.

Державна митна служба України (ідентифікаційний код: 43115923) зареєстрована як юридична особа 16 липня 2019 року, про що до ЄДР внесений відповідний запис.

В структуру Державної митної служби України на правах відокремленого підрозділу входить Харківська митниця (код ЄДРПОУ ВП: 44017626), яка є правонаступником Слобожанської митниці.

Впродовж 2021 року ТОВ «Імпорт Траст-Компані» здійснювало імпорт товарів на територію України та їх митне оформлення, зокрема, на митному пості «Харків товарний» Слобожанської митниці.

Прийняття Слобожанською митницею рішень про коригування митної вартості товарів слугувало підставою для звернення позивача до суду з цим позовом.

З приводу прийняття Слобожанською митницею рішення від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2 про коригування митної вартості товарів суд встановив такі обставини.

На підставі договору про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-21 товариство з обмеженою відповідальністю «Хорс Брок Логістік» (далі ТОВ «Хорс Брок Логістік») в інтересах ТОВ «Імпорт Траст-Компані» подало до митного поста «Харків товарний» Слобожанської митниці митну декларацію від 31 травня 2021 року № UA8071700/2021/033977.

В митній декларації, крім іншого, наведені такі відомості:

графа 2 «Відправник/Експортер» ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD;

графа 8 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 11 «Країна, що торгує/Країна виробництва» CN;

графа 12 «Відомості про вартість» 1 158 795,60;

графа 14 «Декларант/Представник» ТОВ «Хорс Брок Логістік»;

графа 15 «Країна відправлення/експорту» Китай;

графа 20 «Умови поставки» FOB CN NINGBO;

графа 22 «Валюта та загальна сума за рахунком» 36 490,00 USD;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Інструменти ручні з вмонтованим електричним двигуном, перфоратори прямі, які працюють тільки від зовнішнього джерела живлення, напругою 220-240В, не містять радіоприймачі та передавачі: 896212 Перфоратор прямий, 2,8 Дж, 850В, SDS+, кейс 500 шт; 896228 Перфоратор прямий, 3,5 Дж, 1050В, SDS+, кейс 800 шт; 896229 Перфоратор прямий, 3,5 Дж, 1050В, SDS+, быстрая замена патрона, кейс 1 200 шт; 3016DFR Перфоратор прямий, 3,3 Дж, 900В 1 шт; 3230 DFR Перфоратор прямий, 3,3 Дж, 1000В 1 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD;

графа 32 «Товар» № 1;

графа 33 «Код товару» 84672985;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 14203,20;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 13453,00;

графа 42 «Ціна товару» 36 490,0000;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 44 «Додаткова інформація/Подані документи/Сертифікати і дозволи»:

код 0271 Т20054 від 02 квітня 2021 року;

код 0380 Т20054 від 02 квітня 2021 року;

код 0705 WMS2103438А від 10 квітня 2021 року;

код 0730 103471 від 28 травня 2021 року;

код 0862 Т20054 від 02 квітня 2021 року;

код 3004 1677 від 14 травня 2021 року;

код 3007 1034.1 від 14 травня 2021 року;

код 4103 спец. 1 від 02 квітня 2021 року;

код 4104 ІТС-048 від 02 квітня 2021 року;

код m4207 04/01-21 від 04 січня 2021 року;

код m4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 технічний опис від 31 травня 2021 року;

графа 45 «Коригування» 1 158 795,60;

графа 46 «Статистична вартість» 1 158,79560;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 1 158 795,60, ставка 2%, сума 23 175,91, СП 01; вид 028, основа нарахування 1 181 971,51, ставка 20%, сума 236 394,30, СП 01; усього 259 570,21 грн.

Разом з митною декларацією декларант подав перелічені нижче документи, а саме:

1. пакувальний лист від 02 квітня 2021 року № Т20054, в якому наведені такі відомості: продавець ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», країна походження Китай, контракт від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, товар перфоратори прямі, загальна кількість 2502 шт, вага нетто 13453,00 кг; вага брутто 14203,20 кг, умови поставки FOB NINGBO, CHINA;

2. рахунок-фактура (інвойс) від 02 квітня 2021 року № Т20054, в якому наведені такі відомості: покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», продавець ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD, специфікація від 02 квітня 2021 року № 1 до контракту від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, країна походження Китай, умови поставки FOB NINGBO, CHINA, товар перфоратори прямі, кількість 2502 шт, загальна вартість 36 490,00 USD$;

3. коносамент від 10 квітня 2021 року № WMS21034383А, в якому наведені такі відомості: вантажовідправник ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD, вантажоодержувач ТОВ «Імпорт Траст-Компані», експедитор ТОВ «Таніт Груп»;

4. автотранспортна накладна від 28 травня 2021 року № 1034/1;

5. декларація про походження товару від 02 квітня 2021 року № Т20054;

6. рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору про транспортно-експедиційні послуги від 14 травня 2021 року № 1 677, згідно з яким експедитор ТОВ «Таніт Груп» надало одержувачу (платнику) ТОВ «Імпорт Траст-Компані» такі послуги:

- морський фрахт за межами території України по коносаменту WMS21034383А, кількість 1, ціна без ПДВ 157 557,60 грн, сума без ПДВ 157 557,60 грн, сума з ПДВ 157 557,60 грн;

- морський фрахт за межами території України по коносаменту WMS21034383В, кількість 1, ціна без ПДВ 61 272,40 грн, сума без ПДВ 61 272,40 грн, сума з ПДВ 61 272,40 грн, а разом без ПДВ 218 830,00 грн, разом з ПДВ 218 830,00 грн;

7. документ, що підтверджує вартість перевезення товару, довідка про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1, згідно з якою вартість морського перевезення вантажу на умовах FOB NINGBO, CHINA до порту Одеса Україна для вантажу в контейнері SEGU5780676 по коносаменту WMS21034383А, складає 155 306,00 грн, вага брутто 14203,20 кг та 2 251,60 грн, вага брутто 206,80 кг. Транспортно-експедиційні послуги за межами території України не надавались; страхування не здійснювалося;

8. доповнення до зовнішньоекономічного контракту специфікація від 02 квітня 2021 року № 1 до контракту від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, до якої включені такі відомості: постачальник ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», товар перфоратори прямі, кількість 2502 шт, загальна вартість 36 490,00 USD, умови поставки FOB NINGBO, China;

9. зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 02 квітня 2021 року № ІТС-048, укладений між ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як покупцем та ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD як продавцем.

Згідно з п. 1.1 контракту продавець продає продукцію (далі товар), а покупець приймає на себе зобов`язання прийняти і оплатити товар […].

Відповідно до п. 1.2 контракту найменування, асортимент та кількість товарів, що постачаються на кожну поставку будуть зазначатися в специфікаціях, […].

Згідно з п. 2.1 контракту ціни на товар встановлюються в доларах США і зазначаються в специфікаціях, які оформляються на кожну поставку.

Відповідно до п. 2.3 контракту в ціну товару включається вартість тари, пакування, маркування, завантаження в транспортний засіб відповідно до умов поставки FOB NINGBO (China) або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту, […]. Незалежно від умов поставки, зазначених в специфікаціях, вартість товару буде включати вартість тари, пакування, маркування і завантаження в транспортний засіб.

Згідно з п. 4.1 контракту розрахунки за поставлені за цим контрактом товари здійснюються в такому порядку: після підписання контракту сторони складають і підписують специфікацію з погодженим переліком і вартістю товарів; покупець здійснює оплату вартості партії товару впродовж 180 днів з дати постачання товару на умовах, зазначених в п. п. 5.1, 5.4 контракту. […].

Відповідно до п. 5.1 контракту продавець поставляє товар покупцю на умовах FOB NINGBO (China) відповідно до умов «Інкотермс-2010» або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту, […].

П. 5.5 контракту передбачено, що продавець впродовж 24 годин інформує покупця про проведення відвантаження товару […], з обов`язковим наданням йому факсимільних копій наступних документів: специфікації, інвойсу (рахунку-фактури), транспортного документа (CMR, CARNET TIR, залізничної накладної, коносамента, авіа накладної, тощо.

10. договір про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-21;

11. договір (контракт) на перевезення від 07 жовтня 2021 року № 07.10.2018/257ОД;

Відповідно до п. 1.1 договору про транспортне експедирування, укладеного між ТОВ «Таніт Груп» як експедитором та ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як клієнтом, експедитор прийняв на себе зобов`язання за дорученням клієнта та за його рахунок надати або організувати надання транспортно-експедиційних послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних та транзитних вантажів клієнта, а також додаткових послуг, необхідних для доставки вантажу.

Серед іншого, експедитор має право отримувати від клієнта […], заявку на надання транспортно-експедиційних послуг, документи та іншу інформацію, необхідну для виконання своїх обов`язків за договором (пп. 2.1.4 п. 2.1 договору); отримувати від клієнта плату за свої послуги, а також відшкодування витрат, втрат, штрафів та інших платежів, понесених в інтересах клієнта (пп. 2.1.9 п. 2.1 договору).

Клієнт зобов`язаний надати експедитору заявку на надання транспортно-експедиційних послуг не менше, ніж за 5 робочих днів до заявленої дати готовності вантажу до відвантаження/приймання. Заявка повинна містити такі дані: маршрут перевезення, опис вантажу (найменування, код ТН ЗЕД, загальна вага нетто, загальна вага брутто); вид і спосіб упаковки; кількість ватажних місць, розміри і вага одного вантажного місця; найменування вантажовідправника, вантажоодержувача та їх адреси; прізвище, ім`я, по батькові відповідального за відвантаження/приймання вантажу представника вантажовідправника/вантажоодержувача та засоби зв`язку з ним; місце, дату і час завантаження/доставки вантажу, інструкції з оформлення товарно-транспортної документації. […] (пп. 2.4.2 п. 2.4 договору).

Згідно з п. 3.1 договору послуги експедитора, а також витрати та інші платежі, здійснені експедитором на користь клієнта та пов`язані з виконанням такого договору, оплачуються клієнтом на підставі виставленого експедитором рахунку в термін, визначений п. 3.2 договору.

Відповідно до п. 3.2 договору клієнт оплачує рахунки експедитора протягом 14 календарних днів з дати його виставлення шляхом переказу зазначених у рахунку сум на розрахунковий рахунок експедитора.

Згідно з п. 3.6 договору по закінченню надання послуг експедитор оформлює в двох примірниках акт прийому-здачі наданих послуг, сторони погоджуються, що акт, підписаний уповноваженими представниками сторін є документом, що підтверджують факт надання послуг експедитора.

12. інші некласифіковані документи технічний опис (фото) товару від 31 травня 2021 року.

Під час здійснення митного контролю митної декларації № UA807170/2021/033977 спрацювали ризики, згенеровані Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі АСАУР) щодо можливого заниження митної вартості товарів, а саме:

код 103-1 «Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби» Товар(и) № 1 це перше оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів;

код 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до МК з урахуванням Методичних рекомендацій № 689; опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК;

код 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до МК з урахуванням Методичних рекомендацій № 689; опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК.

31 травня 2021 року інспектор митного поста «Харків товарний» звернувся до спеціалізованого підрозділу Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання із запитом № 957 про вирішення складного випадку визначення митної вартості товару № 1 з причини спрацювання АСАУР.

31 травня 2021 року інспектор Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання надіслав декларанту запит (повідомлення) митного органу.

В запиті (повідомленні) йшлося про те, що відповідно до вимог п. 5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Також було зазначено, що відповідно до вимог ст. ст. 52, 58 МК декларант зобов`язаний подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність:

1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;

4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів.

На виконання вимог ст. 54 МК та відповідно до ст. 53 МК у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

- виписку з бухгалтерської документації;

- ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

- каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення з проведенням верифікації експортної митної декларації враховуючи інформацію, надану листом Державної митної служби України від 08 жовтня 2010 року № 11/2-10.16/11627-еп;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року № 689, (далі Методичні рекомендації № 689).

Роз`яснено, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості.

Також вказано, що митна вартість товару, оформленого в максимально наближений час до часу експорту оцінюємого товару № 1, складає 4,07 дол. США/кг.

У відповідь на запит (повідомлення) митного органу листом від 31 травня 2021 року № 31/05 декларант повідомив митний пост «Харків товарний» Слобожанської митниці про неможливість подання додаткових документі по митній декларації № UA807170/2021/033977 і просив прийняти рішення згідно з тими документами, що були додані до митної декларації.

31 травня 2021 року Слобожанська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001055/2, в якому навела такі відомості:

графа 5 «ВМД» UA807170/2021/033977;

загальні відомості, заявлені декларантом:

графа 7 «Відправник/Експортер» ZHEJIANG HANGBO POWER TOOLS;

графа 8 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 10 «Декларант/Представник» ТОВ «Хорс Брок Логістік»;

графа 11 «Торгівельна країна» CN;

графа 12 «Код країни відправника/експортера» CN;

графа 13 «Вид транспорту на кордоні» 11;

графа 14 «Всього товарів» 1;

графа 15 «Умови постачання» FOB CN NINGBO;

графа 16 «Загальна сума за розрахунком (фактурна вартість товару)» валюта USD; курс валюти 27,50, сума у валюті 36 490,00, сума у грн 1 003 489,60;

графа 17 «Заявлені декларантом складові митної вартості» код 10 (витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України); валюта UAH, курс валюти 1,00; сума у валюті 155 306,00; сума у грн 155 306,00;

графа 18 «Додаткова інформація/подані документи»:

код 1101 UA807170/2021/033977 від 31 травня 2021 року;

код 3004 1677 від 14 травня 2021 року;

код 3007 1034.1 від 14 травня 2021 року;

код 4103 спец. 1 від 02 квітня 2021 року;

код 4104 ІТС-048 від 02 квітня 2021 року;

код 4207 04/01-21 від 04 січня 2021 року;

код 4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 тех. опис від 31 травня 2021 року;

коригування:

товар № 1/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 14203,2;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 13453;

графа 25 «Кількість» 2 502;

графа 26 «Опис товарів» 1. Інструменти ручні з вмонтованим електричним двигуном, перфоратори прями, які працюють тільки від зовнішнього джерела живлення, напругою 220-240В, не містять радіоприймачі та передавачі: 896212 Перфоратор прямий, 2,8 Дж, 850В, SDS+, кейс 500 шт; 896228 Перфоратор прямий, 3,5 Дж, 1050В, SDS+, кейс 800 шт; 896229 Перфоратор прямий, 3,5 Дж, 1050В, SDS+, Быстрая замена патрона, кейс 1 200 шт; 3016DFR Перфоратор прямий, 3,3 Дж, 900В 1 шт; 3230 DFR Перфоратор прямий 3,3 Дж, 1000В 1 шт; торговельна марка APRO, країна виробництва CN, виробник ZHENJIANG HANGBO POWER TOOLS CO., LTD;

графа 27 «Ціна товару» 36 490,00;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,5004, сума у валюті 42 137,41, сума у грн 1 158 795,60;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 21,8840, загальна сума 54 753,71, кількість 2502;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

графа 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості»:

«У відповідності до вимог п. 5 ст. 55 МК та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявною у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформація, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведені в електронному повідомленні, направленому декларанту.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визначено на підставі вимог ст. ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 МК:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема, вартість перевезення (морський фрахт = 157 557,60 грн), зазначений у рахунку № 1 677 від 14 травня 2021 року не співпадає з вартістю перевезення, що вказана в довідці про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1 (155 306,00 грн), не надано митної декларації країни відправлення, не надано документів щодо вартісних характеристик від виробника товару (прайс-лист, калькуляція, тощо), не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали виплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Джерелом інформації для даного рішення є наявна в митному органі цінова інформація за фактами митних оформлень ЄАІС: МД № 110130/2021/13983 від 20 травня 2021 року.

При прийнятті рішення застосовані Методичні рекомендації № 689.

Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (резервним методом) у відповідності до ст. 64 МК.

Розрахунок митної вартості складає: товар № 1 4,7 дол. США/кг. або разом = 54 753,71 дол. США.

Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено в електронному повідомленні декларанту».

02 червня 2021 року декларант отримав картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2021/00968.

За результатами перевірки митної декларації, поданої декларантом, митний орган повідомив про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: «Неможливість здійснення митного оформлення товарів у зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2 (вимоги п. п. 3, 6 ст. 54 МК)».

Митний орган роз`яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, […], а саме:

«Подання нової митної декларації з урахуванням відомостей, наведених у рішенні про коригування митної вартості товарів від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2.

Товари, відносно яких винесено рішення про коригування митної вартості можуть бути випущені у вільний обіг на умовах, визначених пп. 4 п. 4 ст. 54 МК».

Роз`яснено, що згідно з пп. 4 п. 3 ст. 52 МК декларант має право оскаржити в порядку, визначеному главою 4 МК, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів.

03 червня 2021 року у зв`язку з незгодою з карткою відмови декларант подав до митного поста «Харків транспортний» Слобожанської митниці митну декларацію № UA807170/2021/034709, в якій навів такі відомості:

графа 43 «Код МВВ» 6;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 1 156 522,27, ставка 2%, сума 23 130,45, СП 01, (що передбачає сплату митних платежів у безготівковій формі через рахунки, відкриті на ім`я митних органів в територіальних органах Державної казначейської служби), а також сума 6 916,31, СП 55, (різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною декларантом, і митною вартістю, визначеною митним органом (у разі внесення грошової застави на відповідний рахунок митного органу)); вид 028, основа нарахування 1 179 652,72, ставка 20%, сума 235 930,54; СП 01, а також сума 70 546,37, СП 55.

Таким чином, ТОВ «Імпорт Траст-Компані» додатково сплатило 77 462,68 грн в рахунок оплати митних платежів, визначених в результаті коригування митної вартості, а товар був випущений у вільний обіг.

З приводу прийняття Слобожанською митницею рішення від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 про коригування митної вартості товарів суд встановив такі обставини.

На підставі договору про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-21 ТОВ «Хорс Брок Логістік» в інтересах ТОВ «Імпорт Траст-Компані» подало до митного поста «Харків товарний» Слобожанської митниці митну декларацію від 07 червня 2021 року № UA8071700/2021/035568.

В митній декларації декларант, серед іншого, навів такі відомості:

графа 2 «Відправник/Експортер» MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED;

графа 8 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 11 «Країна, що торгує/Країна виробництва» CN;

графа 12 «Відомості про вартість» 268 948,61;

графа 14 «Декларант/Представник» ТОВ «Хорс Брок Логістік»;

графа 15 «Країна відправлення/експорту» Китай;

графа 20 «Умови поставки» FOB CN NINGBO;

графа 22 «Валюта та загальна сума за рахунком» 8 760,00 USD;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Інструменти ручні з вмонтованим електричним двигуном, перфоратори прямі, які працюють тільки від зовнішнього джерела живлення, напругою 220-240В, не містять радіоприймачі та передавачі: 896254 Перфоратор бочковий, 7,5 Дж, 1900В, SDS+, кейс, 1900Н 400 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник ZHEJIANG DESHUO ELECTRIC APPLIANCE CO., LTD;

графа 32 «Товар» № 1;

графа 33 «Код товару» 84672985;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 3340;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 3140;

графа 42 «Ціна товару» 8 760,0000;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 44 «Додаткова інформація/Подані документи/Сертифікати і дозволи»:

код 0270 140 від 16 квітня 2021 року;

код 0380 140 від 16 квітня 2021 року;

код 0705 WMS21034386В від 17 квітня 2021 року;

код 0730 1109/1 від 04 червня 2021 року;

код 0862 140 від 16 квітня 2021 року;

код 3004 1746 від 20 травня 2021 року;

код 3007 1109.2 від 20 травня 2021 року;

код m4100 ІТС-001 від 04 жовтня 2021 року;

код 4103 спец. № 140 від 16 квітня 2021 року;

код m4103 додаткова угода б/н від 09 грудня 2021 року;

код m4207 04/01-21 від 04 січня 2021 року;

код m4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 технічний опис від 07 червня 2021 року;

графа 45 «Коригування» 268 948,61;

графа 46 «Статистична вартість» 268,64861;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 268 948,61, ставка 2%, сума 5 378,97, СП 01; вид 028, основа нарахування 274 327,58, ставка 20%, сума 54 865,52, СП 01; усього 60 244,49 грн.

Разом з митною декларацією декларант подав наступні документи:

1. пакувальний лист від 16 квітня 2021 року № 140, в якому наведені такі відомості: постачальник MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», країна походження Китай, інвойс від 16 квітня 2021 року № 140, товар перфоратор бочковий, загальна кількість 400 шт, вага нетто 3140,00 кг, вага брутто 3340,00 кг, умови поставки FOB NINGBO, CHINA;

2. рахунок-фактура (інвойс) від 16 квітня 2021 року № 140, в якому наведені такі відомості: постачальник MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», країна походження Китай, товар перфоратор бочковий, загальна кількість 400 шт, загальна сума 8 760,00 USD, умови поставки FOB NINGBO, CHINA;

3. коносамент від 17 квітня 2021 року № WMS21034386В, в якому наведені такі відомості: вантажовідправник MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED, вантажоодержувач ТОВ «Імпорт Траст-Компані», експедитор ТОВ «Таніт Груп»;

4. автотранспортна накладна від 04 червня 2021 року № 1109/1;

5. декларація про походження товару від 16 квітня 2021 року № 140;

6. рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору про транспортно-експедиційні послуги від 20 травня 2021 року № 1 746, згідно з яким експедитор ТОВ «Таніт Груп» надало одержувачу (платнику) ТОВ «Імпорт Траст-Компані» такі послуги:

- морський фрахт за межами території України по коносаменту WMS21034386A, кількість 1, ціна без ПДВ 146 372,05 грн, сума без ПДВ 146 372,05 грн, сума з ПДВ 146 372.05 грн;

- морський фрахт за межами території України по коносаменту WMS21034386В, кількість 1, ціна без ПДВ 79 127,95 грн, сума без ПДВ 79 127,95 грн, сума з ПДВ 79 127,95 грн, а разом без ПДВ 225 500,00 грн, разом з ПДВ 225 500,00 грн;

7. документ, що підтверджує вартість перевезення товару, довідка про транспортні витрати від 20 травня 2021 року № 1109.2, згідно з якою вартість морського перевезення вантажу на умовах FOB NINGBO, CHINA до порту Одеса Україна для вантажу в контейнері TCLU8775646 по коносаменту WMS21034386В, складає 48 670,00 грн, вага брутто 5441,10 кг та 29 875,95 грн, вага брутто 3340,00 кг, 582,00 грн, вага брутто 65,00 кг. Транспортно-експедиційні послуги за межами території України не надавались; страхування не здійснювалося;

8. доповнення до зовнішньоекономічного контракту специфікація від 16 квітня 2021 року № 140 до контракту від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001, до якої включені такі відомості: постачальник MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», товар перфоратори бочкові, кількість 400 шт, загальна вартість 8 760,00 USD, виробник ZHEJIANG DESHUO ELECTRIC APPLIANCE CO., LTD, умови поставки FOB NINGBO, China;

9. зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001, укладений між ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як покупцем та MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED як продавцем.

Умови контракту від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001 аналогічні тим, що наведені в контракті від 02 квітня 2021 року № ІТС-048.

10. договір про надання послуг митного брокера від 04 січня 2021 року № 04/01-21;

11. договір (контракт) на перевезення від 07 жовтня 2018 року № 07.10.2018/2570Д;

12. інші некласифіковані документи технічний опис (фото) товару від 07 червня 2021 року.

Під час здійснення митного контролю митної декларації від 07 червня 2021 року № UA807170/2021/035568 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів, а саме: код 103-1, код 105-2, код 106-2.

07 червня 2021 року інспектор митного поста «Харків товарний» звернувся до Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання із запитом № 992 про вирішення складного випадку визначення митної вартості товару № 1 з причини спрацювання АСАУР (можливе заниження митної вартості).

07 червня 2021 року інспектор Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання надіслав декларанту запит (повідомлення) митного органу.

В запиті (повідомленні) йшлося про те, що відповідно до вимог п. 5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом.

Також було зазначено, що відповідно до вимог ст. ст. 52, 58 МК декларант зобов`язаний подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність:

1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;

4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів.

На виконання вимог ст. 54 МК та відповідно до вимог ст. 53 МК у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

- виписку з бухгалтерської документації;

- ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

- каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення з перекладом та з проведенням верифікації експортної митної декларації, враховуючи інформацію, надану листом Державної митної служби України від 08 жовтня 2010 року № 11/2-10.16/11627-еп;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП «Держзовнішінформ» або ДП «Укрпромзовнішекспертиза») з урахуванням Методичних рекомендацій № 689.

Роз`яснено, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

У відповідь на запит (повідомлення) митного органу листом від 07 червня 2021 року № 07/06 декларант повідомив митний пост «Харків товарний» Слобожанської митниці про неможливість подання додаткових документі по митній декларації № UA807170/2021/035568 і просив прийняти рішення згідно з тими документами, що були додані до митної декларації.

07 червня 2021 року Слобожанська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001143/2, в якому навела такі відомості:

графа 5 «ВМД» UA807170/2021/035568;

загальні відомості, заявлені декларантом:

графа 7 «Відправник/Експортер» MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED;

графа 8 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 10 «Декларант/Представник» ТОВ «Хорс Брок Логістік»;

графа 11 «Торгівельна країна» CN;

графа 12 «Код країни відправника/експортера» CN;

графа 13 «Вид транспорту на кордоні» 11;

графа 14 «Всього товарів» 1;

графа 15 «Умови постачання» FOB CN NINGBO;

графа 16 «Загальна сума за розрахунком (фактурна вартість товару)» валюта USD; курс валюти 27,29; сума у валюті 8 760,00; сума у грн 239 072,66;

графа 17 «Заявлені декларантом складові митної вартості» код 10 (витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України); валюта UAH, курс валюти 1,00; сума у валюті 29 875,95; сума у грн 29 875,95;

графа 18 «Додаткова інформація/подані документи»:

код 1101 UA807170/2021/035568 від 07 червня 2021 року;

код 3004 1746 від 20 травня 2021 року;

код 3007 1109.2 від 20 травня 2021 року;

код 4100 ІТС-001 від 04 жовтня 2018 року;

код 4103 спец. № 140 від 16 квітня 2021 року;

код 4207 04/01-21 від 04 січня 2021 року;

код 4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 тех. опис від 07 червня 2021 року;

коригування:

товар № 1/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 3340;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 3140;

графа 25 «Кількість» 400;

графа 26 «Опис товарів» 1. Інструменти ручні з вмонтованим електричним двигуном, перфоратори прями, які працюють тільки від зовнішнього джерела живлення, напругою 220-240В, не містять радіоприймачі та передавачі: 896254 Перфоратор бочковий, 7,5 Дж, 1900В, SDS+, кейс, 1900Н 400 шт, торговельна марка APRO, країна виробництва CN, виробник ZHEJIANG DESHUO ELECTRIC APPLIANCE CO., LTD;

графа 27 «Ціна товару» 8 760,0000;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,2914, сума у валюті 9 854,7000, сума у грн 268 948,6100;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 31,9495, загальна сума 12 779,80, кількість 400;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

графа 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості»:

«У відповідності до вимог п. 5 ст. 55 МК та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом. Результати проведеної консультації наведені в електронному повідомленні, направленому декларанту.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визначено на підставі вимог ст. ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 МК:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема, декларантом на надана декларація країни експорту; декларантом не надана будь-яка цінова інформація про вартість товарів від виробника товарів, тощо); не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали виплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Джерелом інформації для даного рішення є наявна в митному органі цінова інформація за фактами митних оформлень ЄАІС: МД № UA500020/2021/20110 від 03 червня 2021 року, № UA100140/2021/5802 від 31 травня 2021 року.

При прийнятті цього рішення застосовані Методичні рекомендації № 689.

Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (резервним методом) у відповідності до ст. 64 МК.

Розрахунок митної вартості складає: товар № 1 4,7 дол. США/кг.

Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено в електронному повідомленні декларанту».

07 червня 2021 року декларант отримав картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2021/00986.

За результатами перевірки митної декларації, поданої декларантом, митний орган повідомив про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: «Неможливість здійснення митного оформлення товарів у зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 (вимоги п. п. 3, 6 ст. 54 МК)».

Митний орган роз`яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, […], а саме:

«Подання нової митної декларації з урахуванням відомостей, наведених у рішенні про коригування митної вартості товарів від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2.

Товари, відносно яких винесено рішення про коригування митної вартості можуть бути випущені у вільний обіг на умовах, визначених пп. 4 п. 4 ст. 54 МК».

Роз`яснено, що згідно з пп. 4 п. 3 ст. 52 МК декларант має право оскаржити в порядку, визначеному главою 4 МК, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів.

У зв`язку з незгодою з карткою відмови 07 червня 2021 року декларант подав до митного поста «Харків транспортний» Слобожанської митниці митну декларацію № UA807170/2021/035869, в якій навів такі відомості:

графа 43 «Код МВВ» 6;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 268 948,61, ставка 2%, сума 5 378,97, СП 01, а також сума 1 596,60, СП 55; вид 028, основа нарахування 274 327,58, ставка 20%, сума 54 865,52; СП 01, а також сума 16 285,32, СП 55.

Таким чином, ТОВ «Імпорт Траст-Компані» додатково сплатило 17 881,92 грн в рахунок оплати митних платежів, визначених в результаті коригування митної вартості, а товар був випущений у вільний обіг.

З приводу прийняття Слобожанською митницею рішення від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2 про коригування митної вартості товарів суд встановив такі обставини.

На підставі договору доручення від 11 травня 2021 року № 01/05-21 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 в інтересах ТОВ «Імпорт Траст-Компані» подала до митного поста «Харків товарний» Слобожанської митниці електронну митну декларацію від 07 червня 2021 року № UA8071700/2021/035849.

В митній декларації декларант навів такі відомості:

графа 2 «Відправник/Експортер» NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD;

графа 8 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 11 «Країна, що торгує/Країна виробництва» CN;

графа 12 «Відомості про вартість» 1 402 273.44;

графа 14 «Декларант/Представник» ФОП ОСОБА_1 ;

графа 15 «Країна відправлення/експорту» Китай;

графа 20 «Умови поставки» FOB CN NINGBO;

графа 22 «Валюта та загальна сума за рахунком» 43 240,00 USD;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електричним двигуном, який не може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторний дриль-шуруповерт: 895003 Дриль-шуруповерт 12В/1,5А/ЗУ/кейс/2АКБ 1 000 шт; 895030 Дриль-шуруповерт 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 500 шт; 895033 Дриль-шуруповерт бесщіточний мет. пат., 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 400 шт; 895032 Дриль-шуруповерт удар., мет. пат., 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 400 шт; 895004 Дриль-шуруповерт, швидкий з`єм, 12В/1,5А/ЗУ/кейс/2АКБ 1 000 шт; 895031 Дриль-шуруповерт, швидкий з`єм, 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 500 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCE CO. LTD;

графа 32 «Товар» № 1;

графа 33 «Код товару» 84672110;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 12370,750;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 11936,600;

графа 42 «Ціна товару» 31 652,0000;

графа 45 «Коригування» 1 020 197,09;

графа 46 «Статистична вартість» 1 020,19709;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, який може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторна пилка: 895362 Циркуляційна пила 20В/165мм/без АКБ 400 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCE CO. LTD;

графа 32 «Товар» № 2;

графа 33 «Код товару» 84672290;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 1 285,300;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 1 224,900;

графа 42 «Ціна товару» 3 244,0000;

графа 45 «Коригування» 104 779,85;

графа 46 «Статистична вартість» 104,77985;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, який може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторний перфоратор, кутова шліфувальна машина: 895442 Перфоратор SDS+ 1,5Дж/2А/кейс/1АКБ 400 шт; 895100 УШМ 20В/125мм/4А/ЗУ/кейс/1АКБ 650 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCE CO. LTD;

графа 32 «Товар» № 3;

графа 33 «Код товару» 84672920;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 3052,550;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 2889,100;

графа 42 «Ціна товару» 7 636,0000;

графа 45 «Коригування» 246 982,20;

графа 46 «Статистична вартість» 246,98220;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 31 «Вантажні місця та опис товару» 1. Акумулятори електричні літій-іонні для ручних інструментів з вмонтованим електричним двигуном: 895475 АКБ 20В/2А 1 200 шт; 895476 АКБ 20В/4А 400 шт; торговельна марка APRO; країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCE CO. LTD;

графа 32 «Товар» № 4;

графа 33 «Код товару» 85076000;

графа 35 «Вага брутто (кг)» 869,600;

графа 38 «Вага нетто (кг)» 846,400;

графа 42 «Ціна товару» 708,0000;

графа 45 «Коригування» 30 314,30;

графа 46 «Статистична вартість» 30,31430;

графа 43 «Код МВВ» 1;

графа 44 «Додаткова інформація/Подані документи/Сертифікати і дозволи»:

код 0271 б/н від 06 квітня 2021 року;

код 0380 LYCIX1-2010125С від 06 квітня 2021 року;

код 0705 WMS21034384 від 17 квітня 2021 року;

код 0730 1111 від 04 березня 2021 року;

код 0862 LYCIX1-201025С від 06 квітня 2021 року;

код 3004 1745 від 20 травня 2021 року;

код 3007 1111 від 20 травня 2021 року;

код 4103 спец. 1 від 06 квітня 2021 року;

код 4104 ІТС-050 від 05 квітня 2021 року;

код m4107 01/05-21 від 11 травня 2021 року;

код m4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 технічний опис від 07 червня 2021 року;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 1 020 197,09, ставка 2%, сума 20 403,94, СП 01; вид 028, основа нарахування 1 040 601,03, ставка 20%, сума 208 120,21, СП 01; усього 313 381,71 грн;

вид 020, основа нарахування 104 779,85, ставка 2%, сума 2 095,60, СП 01; вид 028, основа нарахування 106 875,45, ставка 20%, сума 21 375,09, СП 01;

вид 020, основа нарахування 246 982,20, ставка 2%, сума 4 939,64, СП 01; вид 028, основа нарахування 251 921,84, ставка 20%, сума 50 384,37, СП 01;

вид 020, основана нарахування 30 314,30, ставка 0%, сума 0,00, СП 01; вид 028, основа нарахування 30 314,30, ставка 20%, сума 6 062,86, СП 01.

Разом з митною декларацією декларант подав наступні документи:

1. пакувальний лист від 06 квітня 2021 року № б/н, в якому наведені такі відомості: постачальник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», країна походження Китай, інвойс від 06 квітня 2021 року № LYCIX1-2010125С, товар дриль-шуруповерт та інше, загальна кількість 6850 шт, вага нетто 16897,00 кг, вага брутто 17578,20 кг, контракт від 05 квітня 2021 року № ІТС-050, умови поставки FOB NINGBO, CHINA;

2. рахунок-фактура (інвойс) від 06 квітня 2021 року № LYCIXI-2010125C, в якому наведені такі відомості: постачальник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», країна походження Китай, товар дриль-шуруповерт та інше, загальна кількість 6850 шт, загальна сума 43 240,00 USD, умови поставки FOB NINGBO, CHINA;

3. коносамент від 17 квітня 2021 року № WMS21034384, в якому наведені такі відомості: вантажовідправник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD, вантажоодержувач ТОВ «Імпорт Траст-Компані», експедитор ТОВ «Таніт Груп»;

4. автотранспортна накладна від 04 червня 2021 року № 1111;

5. декларація про походження товару від 06 квітня 2021 року № LYCIXI-2010125C;

6. рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 20 травня 2021 року № 1 745, згідно з яким експедитор ТОВ «Таніт Груп» надало одержувачу (платнику) ТОВ «Імпорт Траст-Компані» такі послуги: морський фрахт за межами території України, кількість 1, ціна без ПДВ 225 500,00 грн, сума без ПДВ 225 500,00 грн, сума з ПДВ 225 500,00 грн;

7. документ, що підтверджує вартість перевезення товару, довідка про транспортні витрати від 20 травня 2021 року № 1 745, згідно з якою вартість морського перевезення вантажу на умовах FOB NINGBO, CHINA до порту Одеса Україна для вантажу в контейнері TCNU8546544 по коносаменту WMS21034384, складає 222 193,30 грн, вага брутто 17578,20 кг та 3 306,70 грн, вага брутто 261,60 грн. Транспортно-експедиційні послуги за межами території України не надавались; страхування вантажу не здійснювалося;

8. доповнення до зовнішньоекономічного контракту специфікація від 06 квітня 2021 року № 1 до контракту від 05 квітня 2021 року № ІТС-050, до якої включені такі відомості: постачальник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD, покупець ТОВ «Імпорт Траст-Компані», товар дриль-шуруповерт та інше, кількість 6850 шт, загальна вартість 43 240,00 USD, виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD, умови поставки FOB NINGBO, China;

9. зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 05 квітня 2021 року № ІТС-050, укладений між ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як покупцем та NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD як продавцем.

Умови контракту від 05 квітня 2021 року № ІТС-050 аналогічні тим, що наведені в контракті від 02 квітня 2021 року № ІТС-048.

10. договір про надання послуг митного брокера від 11 травня 2021 року № 01/05-21;

11. договір (контракт) на перевезення від 07 жовтня 2018 року 07.10.2018/2570Д;

12. інші некласифіковані документи технічний опис (фото) товару від 07 червня 2021 року.

Під час здійснення митного контролю митної декларації № UA807170/2021/035849 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів, а саме: код 103-1, код 105-2, код 106-2.

07 червня 2021 року інспектор митного поста «Харків товарний» звернувся до Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання із запитом № 1007 про вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів №№ 1, 2, 3, 4 з причини спрацювання АСАУР (згідно з п. 8 Методичних рекомендацій № 689).

07 червня 2021 року інспектор Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання надіслав декларанту запит (повідомлення) митного органу.

В запиті (повідомленні) йшлося про те, що відповідно до вимог п. 5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом.

Також було зазначено, що відповідно до вимог ст. ст. 52, 58 МК декларант зобов`язаний подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність:

1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;

4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів.

На виконання вимог ст. 54 МК та відповідно до вимог ст. 53 МК у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

- виписку з бухгалтерської документації;

- ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

- каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення з перекладом та з проведенням верифікації експортної митної декларації, враховуючи інформацію, надану листом Державної митної служби України від 08 жовтня 2010 року № 11/2-10.16/11627-еп;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій № 689.

Декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

Також в повідомленні йшлося про те, що митна вартість товару, оформленого в максимально наближений час до часу експорту оцінюємого товару, складає: товар № 1 4,07 дол. США/кг, товар № 2 4,07 дол. США/кг, товар № 3 4,07 дол. США/кг, товар № 4 5,61 дол. США/кг.

У відповідь на запит (повідомлення) митного органу листом від 08 червня 2021 року № 08/06 декларант повідомив митний пост «Харків товарний» Слобожанської митниці про неможливість подання додаткових документі по митній декларації № UA807170/2021/035849 і просив прийняти рішення згідно з тими документами, що були додані до митної декларації.

08 червня 2021 року Слобожанська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001068/2, в якому навела такі відомості:

графа 5 «ВМД» UA807170/2021/035849;

загальні відомості, заявлені декларантом:

графа 7 «Відправник/Експортер» NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO., LTD;

графа 8 «Особа, відповідальна за фінансове врегулювання» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 9 «Одержувач» ТОВ «Імпорт Траст-Компані»;

графа 10 «Декларант/Представник» ФОП ОСОБА_1 ;

графа 11 «Торгівельна країна» CN;

графа 12 «Код країни відправника/експортера» CN;

графа 13 «Вид транспорту на кордоні» 11;

графа 14 «Всього товарів» 4;

графа 15 «Умови постачання» FOB CN NINGBO;

графа 16 «Загальна сума за розрахунком (фактурна вартість товару)» валюта USD; курс валюти 27,29; сума у валюті 43 240,00; сума у грн 1 180 080,11;

графа 17 «Заявлені декларантом складові митної вартості» код 10, валюта UAH, курс валюти 1,00, сума у валюті 222 193,30, сума у грн 222 193,30;

графа 18 «Додаткова інформація/подані документи»:

код 1101 UA807170/2021/035849 від 07 червня 2021 року;

код 3004 1745 від 20 травня 2021 року;

код 3007 1111 від 20 травня 2021 року;

код 4103 спец. 1 від 06 квітня 2021 року;

код 4104 ІТС-050 від 05 квітня 2021 року;

код 4207 01/05-21 від 11 травня 2021 року;

код 4301 07.10.2018/257ОД від 07 жовтня 2018 року;

код 9000 тех. опис від 07 червня 2021 року;

коригування:

товар № 1/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 12370,75;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 11936,60;

графа 25 «Кількість» 3800;

графа 26 «Опис товарів» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електричним двигуном, який може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторний дриль-шуруповерт: 895003 Дриль-шуруповерт, 12В/1,5А/ЗУ/кейс/2АКБ 1 000 шт; 895033 Дриль-шуруповерт бесщіточний, мет. пат, 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 400 шт; 895032 Дриль-шуруповерт удар., мет. пат., 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 400 шт; 895004 Дриль-шуруповерт, швидкий з`єм, 12В/1,5А/ЗУ/кейс/2АКБ 1 000 шт; 895031 Дриль-шуруповерт, швидкий з`єм, 20В/2А/ЗУ/кейс/2АКБ 500 шт; торговельна марка APRO, країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO. LTD;

графа 27 «Ціна товару» 31 652,0000;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,2914, сума у валюті 37 381,6300, сума у грн 1 020 197,0900;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 12,7847, загальна сума 48 581,96, кількість 3800;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

коригування:

товар № 2/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 1285,3;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 1224,9;

графа 25 «Кількість» 400;

графа 26 «Опис товарів» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, який може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторна пилка: 895362 Циркуляційна пила, 20В/165мм/без АКБ 400 шт, торговельна марка APRO, країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO. LTD;

графа 27 «Ціна товару» 3 244,0000;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,2914, сума у валюті 3 839,3000, сума у грн 104 779,8500;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 12,4634, загальна сума 4 985,34, кількість 400;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

коригування:

товар № 3/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 3052,55;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 2889,1;

графа 25 «Кількість» 1050;

графа 26 «Опис товарів» 1. Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, який може працювати без зовнішнього джерела живлення, працює від акумуляторної батареї. Не містить радіопередавачі та приймачі. Акумуляторний перфоратор, кутова шліфувальна машина: 895442 Перфоратор SDS+ 1,5Дж/2А/кейс/1АКБ 400 шт; 895100 УШМ 20В/125мм/4А/ЗУ/кейс/1АКБ 650 шт; торговельна марка APRO, країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO. LTD;

графа 27 «Ціна товару» 7 636,0000;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,2914, сума у валюті 9 049,8200, сума у грн 246 982,2000;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 11,1987, загальна сума 11 758,64, кількість 1050;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

коригування:

товар № 4/1

графа 20 «Код товару» ;

графа 21 «Код країни походження» CN;

графа 22 «Код країни виробництва» CN;

графа 23 «Вага брутто (кг)» 869,6;

графа 24 «Вага нетто (кг)» 846,4;

графа 25 «Кількість» 1 600;

графа 26 «Опис товарів» 1. Акумулятори електричні літій-іонні для ручних інструментів з вмонтованим електричним двигуном: 895475 АКБ 20В/2А 1 200 шт; 895476 АКБ 20В/4А 400 шт; торговельна марка APRO, країна виробництва CN; виробник NINGBO LIANGYE ELECTRIC APPLIANCES CO. LTD;

графа 27 «Ціна товару» 708,0000;

графа 28 «Розрахована декларантом митна вартість товару» валюта USD, курс валюти 27,2914, сума у валюті 1 110,7600, сума у грн 30 314,3000;

графа 29 «Код МВВ декларанта» 1;

графа 30 «Коригування» валюта USD, вартість за одиницю 2,9677, загальна сума 4 748,30, кількість 1600;

графа 31 «Код МВВ митного органу» 6;

графа 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості»:

«У відповідності до вимог п. 5 ст. 55 МК та п. 4 ст. 57 МК проведена процедура консультації між митним органом та декларантом. Результати проведеної консультації наведені в електронному повідомленні, направленому декларанту.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визначено на підставі вимог ст. ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 МК:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема, декларантом на надана декларація країни експорту; декларантом не надана будь-яка цінова інформація про вартість товарів від виробника товарів, тощо); не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали виплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Джерелом інформації для даного рішення є наявна в митному органі цінова інформація за фактами митних оформлень ЄАІС: товар № 1 МД № UA100020/2021/589140 від 03 червня 2021 року (тов. 112), товар № 2 МД № UA500020/2021/20116 від 04 червня 2021 року (тов. 6), товар № 3 МД № UA110140/2021/5994 від 03 червня 2021 року (тов. 2), товар № 4 МД № UA500050/2021/7056 від 06 червня 2021 року (тов. 21).

При прийнятті цього рішення застосовані Методичні рекомендації № 689.

Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (резервним методом) у відповідності до ст. 64 МК.

Розрахунок митної вартості складає: товар № 1 4,07 дол. США/кг, товар № 2 4,07 дол. США/кг, товар № 3 4,07 дол. США/кг, товар № 4 5,61 дол. США/кг.

Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено в електронному повідомленні декларанту».

08 червня 2021 року декларант отримав картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2021/00998.

За результатами перевірки митної декларації, поданої декларантом, митний орган повідомив про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: «Неможливість здійснення митного оформлення товарів у зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2 (вимоги п. п. 3, 6 ст. 54 МК)».

Митний орган роз`яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме:

«Подання нової митної декларації з урахуванням відомостей, наведених у рішенні про коригування митної вартості товарів від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2.

Товари, відносно яких винесено рішення про коригування митної вартості можуть бути випущені у вільний обіг на умовах, визначених пп. 4 п. 4 ст. 54 МК».

Роз`яснено, що згідно з пп. 4 п. 3 ст. 52 МК декларант має право оскаржити в порядку, визначеному главою 4 МК, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів».

У зв`язку з незгодою з карткою відмови 09 червня 2021 року декларант подав до митного поста «Харків транспортний» Слобожанської митниці митну декларацію № UA807170/2021/036159, в якій навів такі відомості:

графа 43 «Код МВВ» 6;

графа 47 «Нарахування платежів» вид 020, основа нарахування 1 016 557,11, ставка 2%, сума 20 331,14, СП 01, а також сума 6 074,52, СП 55;

вид 028, основа нарахування 1 036 888,25, ставка 20%, сума 207 377,65, СП 01, а також сума 61 960,09, СП 55;

вид 020, основа нарахування 104 406,79, ставка 2%, сума 2 088,14, СП 01, а також сума 621,55, СП 55;

вид 028, основа нарахування 106 494,93, ставка 20%, сума 21 298,99, СП 01, а також сума 6 339,72, СП 55;

вид 020, основа нарахування 246 104,06, ставка 2%, сума 4 922,08, СП 01, а також сума 1 469,07, СП 55;

вид 028, основа нарахування 251 026,14, ставка 20%, сума 50 205,23, СП 01, а також сума 14 984,50, СП 55;

вид 020, основа нарахування 30 232,88, ставка 0%, сума 0,00, СП 01, а також сума 0,00, СП 55;

вид 028, основа нарахування 30 232,88, ставка 20%, сума 6 046,58, СП 01, а також сума 19 761,81, СП 55.

Таким чином, ТОВ «Імпорт Траст-Компані» додатково сплатило 111 211,25 грн в рахунок оплати митних платежів, визначених в результаті коригування митної вартості, а товар був випущений у вільний обіг.

Сторони визнають той факт, що з заявами (листами) про перегляд рішень про коригування митної вартості товарів, які є предметом спору, позивач до митного органу не звертався, будь-які додаткові документи не подавав.

На підтвердження оплати послуг ТОВ «Таніт Груп» після прийняття митним органом оскаржуваних рішень про коригування митної вартості позивач надав суду платіжні доручення:

від 24 червня 2021 року № 894 про сплату ТОВ «Імпорт Траст-Компані» на користь ТОВ «Таніт Груп» 225 500,00 грн з призначенням платежу «оплата за послуги згідно з рахунком від 20 травня 2021 року № 1746», платіж проведений банком 24 червня 2021 року;

від 24 червня 2021 року № 891 про сплату ТОВ «Імпорт Траст-Компані» на користь ТОВ «Таніт Груп» 225 500,00 грн з призначенням платежу «оплата за послуги згідно з рахунком від 20 травня 2021 року № 1745», платіж проведений банком 24 червня 2021 року;

від 18 червня 2021 року № 869 про сплату ТОВ «Імпорт Траст-Компані» на користь ТОВ «Таніт Груп» 218 830,00 грн з призначенням платежу «оплата послуг згідно з рахунком від 14 травня 2021 року № 1677», платіж проведений банком 18 червня 2021 року.

Будь-які інші докази щодо предмета доказування учасники справи не надали.

Норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування.

Висновки суду по суті позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади […], їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Митним кодексом України (далі МК), який на час виникнення спірних правовідносин діяв в редакції від 15 травня 2021 року.

За визначенням, наведеним в п. 24 ч. 1 ст. 4 МК, митний контроль сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Загальні принципи здійснення митного контролю визначає ст. 318 МК, в тому числі:

- митному контролю підлягають усі товари, […], які переміщуються через митний кордон України (ч. 1 ст. 318 МК);

- митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 318 МК);

- митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи (ч. 3 ст. 318 МК);

- для забезпечення здійснення митного контролю митними органами використовується єдина автоматизована інформаційна система митних органів України (ч. 7 ст. 318 МК).

Загальні положення щодо митного оформлення наведені у главі 39 розділу VІІІ МК.

Згідно з ч. 1 ст. 246 МК метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, […] через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Абз. 1 ч. 3 ст. 246 МК визначено, що для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів […] застосовується автоматизована система митного оформлення, яка згідно з цим Кодексом в автоматичному режимі з урахуванням результатів аналізу ризиків та залежно від типу митної декларації, митного режиму, особливостей, засобів і способів переміщення товарів через митний кордон України визначає перелік таких митних формальностей та необхідність участі у їх виконанні посадової особи митного органу.

Початок митного оформлення визначає ст. 248 МК.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 МК митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Процедура декларування регламентована нормами ст. 257 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 257 МК декларування здійснюється шляхом заповнення за встановленою формою ([…]) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. […].

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовується під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну митну політику.

За правилами ч. 7 ст. 257 МК перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної справи, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Глава 8 розділу ІІІ МК містить загальні положення щодо митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 МК митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Цілі використання відомостей про митну вартість товарів визначені ст. 50 МК.

Серед іншого, відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів (п. 1 ч. 1 ст. 50 МК).

Визначення митної вартості товарів регламентовано нормами ст. 51 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 50 МК митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу, (ч. 2 ст. 51 МК).

Заявлення митної вартості товарів регламентовано нормами ст. 52 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 52 МК заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 52 МК декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:

1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації;

2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч. 7 ст. 55 цього Кодексу;

[…];

4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів […];

[…];

7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Згідно з ч. 4 ст. 52 МК у випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

Ч. 5 ст. 52 МК установлено, що декларація митної вартості подається у разі:

1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у ч. 10 ст. 52 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни;

2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у ч. 11 ст. 58 цього Кодексу;

3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

Згідно з ч. 8 ст. 52 МК у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у ч. 8 цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей, що передбачено ч. 9 ст. 52 МК.

Відповідно до ч. 10 ст. 52 МК форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Документи, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості наведені у ст. 53 МК.

Згідно з ч. 1 ст. ст. 53 МК у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Ч. 2 ст. 53 МК установлено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч. ч. 5 і 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК у разі якщо документи, зазначені у ч. 2 цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Ч. 5 ст. 53 МК містить заборону вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Між тим, відповідно до ч. 6 ст. 53 МК декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Контроль за правильністю визначення митної вартості товарів регламентований нормами ст. 54 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 54 МК контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 54 МК контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу.

Ч. 3 ст. 54 МК передбачено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст 54 МК митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч. 7 ст. 55 цього Кодексу.

Права митного органу при здійсненні митного контролю визначені ч. 5 ст. 54 МК.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 54 МК митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

[…].

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 7 ст. 54 МК у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Коригування митної вартості регламентовано нормами ст. 55 МК.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Вимоги до змісту рішення про коригування митної вартості товарів наведені в ч. 2 ст. 55 МК, згідно з якою письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно з ч. 3 ст. 55 МК форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Ч. 5 ст. 55 МК закріплено право декларанта на проведення консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді, що передбачено ч. 6 ст. 55 МК.

Ч. 7 ст. 55 МК установлено, що у випадку незгоди декларанта […] з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта […] випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом […], та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом […], та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Відповідно до ч. 8 ст. 55 МК протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант […] може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, та порядок їх застосування визначені нормами глави 9 розділу ІІІ МК.

Згідно з ч. 1 ст. 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 МК основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

При цьому ч. 3 ст. 57 МК установлено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 57 МК застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст. ст. 59 і 60 цього Кодексу. […].

Ч. 5 ст. 57 МК передбачено, що у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями ст. ст. 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до ст. 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до ст. 63 цього Кодексу.

Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу, (ч. 6 ст. 57 МК).

Згідно з ч. 7 ст. 57 МК методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта […].

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст. 64 цього Кодексу (ч. 8 ст. 57 МК).

Визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) регламентовано нормами ст. 58 МК.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 МК метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень ч. 10 цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом […] відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Ч. 3 ст. 58 МК установлено, що у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 58 МК митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень ч. 10 цієї статті.

За визначенням, наведеним у ч. 5 ст. 58 МК, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Ч. 9 ст. 58 МК установлено, що розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

За правилами ч. 10 ст. 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

[…];

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч. 11 ст. 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню:

1) плата за будівництво, спорудження, складення, технічне обслуговування або технічну допомогу, здійснені після ввезення імпортних товарів, таких як промислова установка, машини або обладнання;

2) витрати на транспортування після ввезення;

3) податки, які справляються в Україні.

Резервний метод регламентований ст. 64 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 64 МК у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. ст. 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Відповідно до ч. 2 ст. 64 МК митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Ч. 3 ст. 64 МК установлено, що митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:

1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;

2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;

3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;

4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень ст. 63 цього Кодексу;

5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;

6) мінімальної митної вартості;

7) довільної чи фіктивної вартості.

Відповідно до ч. 4 ст. 64 МК у разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Послідовність дій посадових осіб митного органу при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів під час здійснення їх митного контролю та митного оформлення визначена Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затвердженими наказом Державної митної служби України від 11 вересня 2015 року № 689 (далі Методичні рекомендації № 689).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 робота з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється посадовою особою органу доходів і зборів, що провадить контроль за правильністю визначення митної вартості товарів (далі посадові особи).

Згідно з п. 2 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом:

2.1. Вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості.

2.2. Перевірка документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування.

2.3. Перевірки включення/невключення складових митної вартості, у тому числі, на підставі наявної в органу доходів і зборів інформації щодо наявності таких складових митної вартості (результати документальних перевірок, відповіді на запити для встановлення автентичності тощо).

2.4. Порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в органу доходів і зборів інформацією про рівень цін на такі товари або вартість прямих витрат на їх виробництво, у тому числі сировини, матеріалів та/або комплектувальних виробів, які входять до складу товарів.

2.5. Порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

2.6. Перевірки наявності взаємозв`язку продавця та покупця.

2.7. Перевірки інформації, наданої декларантом […], при продажу товарів між пов`язаними особами щодо наближеності митної вартості товарів, визначеної основним методом до однієї з операцій, які наведені у ч. 18 ст. 58 Кодексу.

2.8. Перевірки особливостей формування вартості окремих видів товарів відповідно до розділу 3 Методичних рекомендацій.

2.9. Перевірки рівня заявленої митної вартості товарів при наявності знижок/нарахувань з/до ціни оцінюваних товарів та їх обґрунтування і документальне підтвердження.

2.10. Перевірки наявності продажу оцінюваних товарів на експорт в Україну.

2.11. Перевірки наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість товарів.

2.12. Перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів.

2.13. Перевірки наявності прийнятих іншими митницями рішень про коригування митної вартості товарів, що ввозились на виконання того ж зовнішньоекономічного договору (контракту) або документа, який його замінює, що й оцінювані товари за результатами спрацювання критерію автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

2.14. Перевірки та аналізу документів, додатково поданих органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст. 53 Кодексу.

П. 3 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 передбачено, що при здійсненні заходів, зазначених у попередньому пункті, дозволяється змінювати їх послідовність та обсяг залежно від характеру зовнішньоекономічної операції та результатів аналізу, виявлення та оцінки ризиків за вже проведеними заходами.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 за результатами роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадова особа здійснює заходи, передбачені ст. 54 Кодексу.

Згідно з п. 5 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 посадова особа здійснює перевірку відповідності обраного декларантом […] методу визначення митної вартості товарів умовам, наведеним у главі 9 Кодексу.

П. 6 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 установлено, що при перевірці розрахунку, здійсненого декларантом […] при визначенні митної вартості товарів за основним методом, та чисельного значення заявленої митної вартості, зокрема, аналізується:

включення всіх витрат (складових митної вартості), зазначених у ч. 10 ст. 58 Кодексу;

включення всіх платежів, які відповідають вимогам, встановленим ч. ч. 5-8 ст. 58 Кодексу, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті;

наявність помилок при перенесенні відомостей з документів, які підтверджують митну вартість товарів, до митної декларації та/або до декларації митної вартості (далі ДМВ);

наявність арифметичних помилок у митній декларації, ДМВ або документах, які підтверджують митну вартість товарів;

наявність помилок при перерахунку сум в іноземній та/або національній валютах;

наявність помилок при здійсненні нарахувань (наприклад, знижок);

наявність помилок при перерахуванні одиниць виміру оцінюваного товару на одиниці виміру товару відповідно до Митного митного України.

Відповідно до п. 7 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 при перевірці розрахунку та числового значення заявленої митної вартості товарів здійснюється перевірка наявності у підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, а саме:

ДМВ (якщо ДМВ подається);

митній декларації графи 12, 20, 22, 31 (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень митної вартості), 42, 43, 44 (в частині наявності реквізитів документів, які підтверджують митну вартість товарів), 45, 46;

документах, поданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, для декларування яких не застосовується митна декларація (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості);

рахунку-фактурі або іншому документі, який визначає вартість товару.

П. 8 розділу ІІ Методичних рекомендацій № 689 передбачено, що у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до ч. ч. 3-4 ст. 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 Кодексу та ч. 1 ст. 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів. […].

Розділ 5 Методичних рекомендацій № 689 визначає джерела довідкової інформації, які можуть бути використані під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків.

Крім іншого, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації як спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС.

Системний аналіз наведених вище норм МК зумовлює такі висновки:

- митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості;

- обов`язок доведення задекларованої митної вартості товару лежить на декларанті;

- при митному оформленні імпортованого товару декларант зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК;

- контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей;

- наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає контролюючому органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару;

- такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено;

- дискреційні повноваження митних органів щодо витребування додаткових документів стосуються тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх документів, передбачених ст. 53 МК;

- ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Саме такі висновки щодо застосування норм ст. ст. 53, 54 МК Верховний Суд навів в постановах від 27 березня 2020 року у справі № 540/2605/18, від 06 травня 2020 року у справі № 140/1713/19, від 25 листопада 2020 року у справі № 1.380.2019.001657, від 17 січня 2022 року у справі № 520/2000/19, від 09 вересня 2022 року у справі № 820/2004/17 та інших.

Повертаючись до обставин цієї справи, слід зазначити таке.

Суд встановив, що разом з митними деклараціями від 31 травня 2021 року № UA8071700/2021/033977, від 07 червня 2021 року № UA8071700/2021/035568, від 07 червня 2021 року № UA8071700/2021/035849 уповноважена особа ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як декларанта подала митному органу для митного контролю і митного оформлення такі документи: пакувальний лист, рахунок-фактуру (інвойс), коносамент, автотранспортну накладну, декларацію про походження товару, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, довідку про транспортні витрати, зовнішньоекономічний договір (контракт) та специфікацію до нього, договір про надання послуг митного брокера, договір про надання транспортно-експедиційних послуг та технічний опис товару.

З огляду на це суд погоджується з доводом позивача про те, що для митного контролю та митного оформлення ним був наданий мінімально необхідний пакет документів, визначених ч. 2 ст. 53 МК.

При цьому документи, які були подані до митного контролю і митного оформлення, не містять розбіжностей, які б могли вплинути на митну вартість товару; в цих документах відсутні ознаки їх підробки, які б могли надати митному органу підстави для висновку про невірне визначення декларантом митної вартості.

Суд встановив, що під час здійснення митного контролю митних декларацій № UA8071700/2021/033977, № UA8071700/2021/035568, № UA8071700/2021/035849 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів за кодами 105-2 та 106-2.

Згідно з Класифікатором митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами системи управління ризиками на стадії перевірки документів та відомостей, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 1011, код митної формальності 105-2 передбачає «Контроль правильності визначення митної вартості товарів», код митної формальності 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також суд встановив, що під час перевірки заявленої декларантом митної вартості товарів посадова особа митниці відповідно до пп. 2.5 п. 2 розділу 2 Методичних рекомендацій № 689 здійснила порівняння рівня заявленої митної вартості товарів, по яких спрацювали ризики АСАУР, з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких здійснено у максимально наближений час.

За результатами такого аналізу посадова особа митного органу дійшла висновку, що задекларований рівень митної вартості певних товарів є нижчим, ніж рівень митної вартості на подібні товари, митне оформлення яких було здійснено у максимально наближений час, що підтверджено витягами з Цінової бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби (далі ЄАІС).

Суд зазначає, що застосування інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем і засобів їх забезпечення регламентовано нормами ст. 31 МК.

Згідно з ч. 1 ст. 31 МК митна справа здійснюється з використанням інформаційних технологій, […].

Відповідно до ч. 3 ст. 31 МК у митній справі можуть застосовуватися інформаційні, телекомунікаційні та інформаційно-телекомунікаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані митними органами.

Згідно з ч. 5 ст. 31 МК можливість використання для здійснення митної справи інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем і засобів їх забезпечення, а також порядок і умови їх застосування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Ч. 8 ст. 31 МК передбачено, що для виконання передбачених цим Кодексом митних формальностей використовується автоматизована система митного оформлення, що входить до складу єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів України. […].

Положення про Єдину автоматизовану систему Державної митної служби України затверджено наказом Державної митної служби України від 04 листопада 2010 року № 1341 (далі Положення № 1341).

За визначенням, наведеним в Положенні № 1341, Єдина автоматизована інформаційна система Держмитслужби (далі ЄАІС) багатофункціональна інтегрована автоматизована система, що забезпечує інформаційну підтримку та супроводження митної справи в Україні і становить сукупність кількох взаємопов`язаних інформаційних систем, […].

Згідно з п. 2.1 розділу 2 Положення № 1341 ЄАІС створюється з метою забезпечення реалізації державної політики у митній справі.

Відповідно до п. 2.2 розділу 2 Положення № 1341, серед іншого, до основних завдань ЄАІС належать:

інформаційна підтримка основних процесів діяльності митних органів під час виконання завдань та функцій, покладених на них законодавством України, з метою підвищення їх ефективності;

зберігання, оброблення, створення, накопичення, аналіз, передавання та зберігання інформації у сфері митної справи […];

контроль за переміщенням вантажів, що перебувають під митним контролем, через митний кордон України, так і в її межах;

автоматизація формування даних митної статистики та підвищення її достовірності;

підвищення ефективності контролю своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, які відповідно до законів справляються при переміщенні через митний кордон України;

зменшення часу на митне оформлення товарів […], що переміщується через митний кордон України, […];

[…].

Основні функції ЄАІС визначені п. 2.3 розділу 2 Положення № 1341, крім іншого, до них належать:

збір, накопичення, систематизація, обробка та узагальнення інформації в сховищі даних, перетворення її форми, зручної для проведення аналізу та ведення митної статистки;

автоматизована підтримка виконання посадовими особами митних органів процедур митного контролю та оформлення товарів […], що переміщуються через митний кордон України, а також контролю за переміщенням вантажів, що перебувають під митним контролем;

автоматизація застосування системи управління ризиками, зокрема імплементація електрони профілів ризиків для формування вказівок щодо застосування митними органами України окремих форм митного контролю товарів і транспортних засобів на основі системи управління ризиками;

[…].

Верховний Суд в постановах від 04 серпня 2021 року у справах № 520/4784/19 та № 520/3421/19 навів висновок про те, що з урахуванням приписів ст. 31 МК та Положення № 1341 наявність в ЄАІС інформації про іншу митну вартість подібних товарів може бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.

З огляду на викладене суд погоджується з аргументами відповідача про те, що у митного органу були підстави для поглибленої перевірки документів, поданих ТОВ «Імпорт Траст-Компані».

Суд встановив, що митний орган надіслав декларанту запити (повідомлення) про витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів, що визначена декларантом в митних деклараціях № UA8071700/2021/033977, № UA8071700/2021/035568, № UA8071700/2021/035849.

У вказаних запитах (повідомленнях) митний орган з посиланням на ст. ст. 52, 58 МК вказав на обов`язок декларанта подати митному органу відомості, що документально підтверджують відсутність: обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів; умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів.

При цьому митний орган вказав, що «документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари».

Між тим, як слушно зауважив позивач, в запитах (повідомленнях) митний орган не конкретизував, які саме розбіжності він виявив, в яких саме документах, якої саме складової митної вартості вони стосуються тощо. Також митний орган не конкретизував, яких саме відомостей, що підтверджують числові значення складової митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, не вистачає.

З посиланням на норми ст. ст. 53, 54 МК митний орган зобов`язав декларанта за наявності надати такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення з перекладом та з проведенням верифікації експортної митної декларації, враховуючи інформацію, надану листом Державної митної служби України від 08 жовтня 2010 року № 11/2-10.16/11627-еп; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій № 689.

Суд зауважує, що по суті митний орган зобов`язав декларанта надати весь перелік документів, що наведений у ч. 3 ст. 53 МК, не вдаючись до аналізу та відповідно до обґрунтування на предмет того, які з цих документів реально необхідні в контексті спірних правовідносин, яку складову митної вартості вони мають підтвердити, яку розбіжність числових значень складових митної вартості або ціни, що була сплачена чи підлягає сплаті, вони мають усунути.

Суд встановив, що у відповідь на запит (повідомлення) митного органу декларант повідомив про неможливість подання додаткових документів по митним деклараціям № UA8071700/2021/033977, № UA8071700/2021/035568, UA8071700/2021/035849 і просив прийняти рішення згідно з тими документами, що були додані до відповідних митних декларацій.

Аналіз положень МК дає підстави для висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані її складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

У спірних правовідносинах митний орган реалізував своє право на звернення до декларанта з вимогою про надання додаткових документів, маючи для цього достатні правові підстави. Між тим, наявність обставин, з якими закон пов`язує можливість витребування у декларанта додаткових документів, не звільняла митний орган як суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно і розсудливо та обґрунтувати, в чому саме полягають виявлені ним розбіжності (невідповідності), в яких документах вони виявлені, яких складових митної вартості чи ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті, вони стосуються, а також які саме документи мають бути подані для їх підтвердження, однак цього обов`язку митний орган не виконав.

З огляду на викладене суд не приймає доводи відповідача про те, що митний орган зобов`язав декларанта надати лише ті документи, що передбачені ч. 3 ст. 53 МК, а також роз`яснив декларанту право подати додаткові (наявні у нього) документи для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів.

Як вже було вказано вище, ч. 2 ст. 53 МК визначає вичерпний перелік документів, які декларант має подати митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. Вказана норма кореспондується з положеннями ст. 318 МК, якою встановлено що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборі мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Дійсно в запитах (повідомленнях) митного органу йдеться про обов`язок декларанта подати лише ті документи, що передбачені ч. 3 ст. 53 МК. Однак митний орган без будь-якої конкретизації зобов`язав декларанта надати весь перелік документів, наведений в ч. 3 ст. 53 МК, без урахування конкретних обставин, що підлягали з`ясуванню (підтвердженню) для митного оформлення товарів за певною митною декларацією.

Щодо посилання відповідача на те, що декларант мав право надати додаткові наявні у нього документи, суд зауважує, що для того, щоб ефективно реалізувати таке право, декларант мав усвідомлювати, які саме розбіжності (невідповідності) та в яких документах були виявлені та/або яка складова митної вартості чи ціни потребувала додаткового підтвердження (обґрунтування). Однак внаслідок загального, абстрактного змісту запитів (повідомлень) митного органу, навіть маючи намір реалізувати право на подання додаткових документів, декларант навряд чи міг би його ефективно реалізувати.

Суд встановив, що Слобожанська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2, від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 та від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2.

Перевіряючи вказані рішення на відповідність критеріям, наведеним у ч. 2 ст. 2 КАС, суд виходить з такого.

Обґрунтовуючи причини, через які заявлена декларантом митна вартість оцінюваних товарів не може бути визнана, митний орган зазначив наступне:

- обраний декларантом метод визначення митної вартості товару не відповідає умовам, наведеним у главі 9 МК, у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом та зазначені у ч. 2 ст. 53 МК, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема, декларантом не надана декларація країни експорту; декларантом не надана будь-яка цінова інформація про вартість товарів від виробника товарів; крім того в рішенні № UA807000/2021/001055/2 митний орган вказав на те, що вартість перевезення (морський фрахт), зазначений у рахунку № 1 677 від 14 травня 2021 року не співпадає з вартістю перевезення, що вказана в довідці про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1); не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали виплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Надаючи оцінку цим аргументам митного органу, суд зауважує таке.

Суд встановив, що разом з митними деклараціями № UA8071700/2021/033977, № UA8071700/2021/035568, № UA8071700/2021/035849 уповноважена особа ТОВ «Імпорт Траст-Компані» як декларанта подала митному органу для митного контролю і митного оформлення такі документи: пакувальний лист, рахунок-фактуру (інвойс), коносамент, автотранспортну накладну, декларацію про походження товару, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, довідку про транспортні витрати, зовнішньоекономічний договір (контракт) та специфікацію до нього, договір про надання послуг митного брокера, договір про надання транспортно-експедиційних послуг та технічний опис (фото) товару, тобто документи, визначені ч. 2 ст. 53 МК.

Відповідач не довів належними і допустимими доказами, що документи, які були подані до митного контролю і митного оформлення, містять розбіжності, які б могли вплинути на митну вартість товару, та/або в цих документах наявні ознаки їх підробки, які б могли надати митному органу підстави для висновку про невірне визначення декларантом митної вартості.

Митний орган вказав на те, що декларант не надав декларацію країни експорту, а також будь-яку цінову інформацію про вартість товарів від їх виробника.

Між тим, ці документи передбачені ч. 3 ст. 53 МК, як наслідок, перш ніж дійти висновку про неможливість визнання заявленої декларантом митної вартості оцінюваних товарів через ненадання декларації країни експорту, а також будь-якої цінової інформації про вартість товарів від їх виробника, митний орган мав обґрунтувати, яку розбіжність (невідповідність) мали усунути відомості, наведені в цих документах, або яку складову митної вартості чи ціни вони мали підтвердити, чого відповідачем зроблено не було.

З тих самих підстав суд відхиляє аргументи відповідача з приводу того, що контракт від 04 жовтня 2018 року № ІТС-0001 не є прямим контрактом, однак всупереч вимогам п. 1 ч. 3 ст. 53 МК декларант не надав договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.

В рішенні про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001055/2 митний орган також вказав, що вартість перевезення (морський фрахт = 157 557,60 грн), зазначений і рахунку № 1 677 від 14 травня 2021 року не співпадає з вартістю перевезення, що вказана в довідці про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1 (155 306,00 грн).

Суд погоджується з аргументами позивача про помилковість такого висновку митного органу з огляду на таке.

Так, разом з митною декларацією від 31 травня 2021 року № UA8071700/2021/033977 декларант надав рахунок від 14 травня 2021 року № 1 677 та довідку про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1.

Згідно з рахунком від 14 травня 2021 року № 1 677 експедитор ТОВ «Таніт Груп» надало одержувачу ТОВ «Імпорт Траст-Компані» послуги з морського фрахту за межами території України по коносаменту WMS21034383А, кількість 1, ціна без ПДВ 157 557,60 грн, сума без ПДВ 157 557,60 грн, сума з ПДВ 157 557,60 грн.

Згідно з довідкою про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1 вартість морського перевезення вантажу на умовах FOB NINGBO, CHINA до порту Одеса Україна для вантажу в контейнері SEGU5780676 по коносаменту WMS21034383А, складає 155 306,00 грн, вага брутто 14203,20 кг та 2 251,60 грн, вага брутто 206,80 кг, тобто загальна вартість морського перевезення становила 157 557,60 грн (155 306,00 грн + 2 251,60 грн).

Таким чином, загальна вартість морського перевезення, вказана в рахунку від 14 травня 2021 року № 1 677 та в довідці про транспортні витрати від 14 травня 2021 року № 1034.1, становить 157 557,60 грн, а ці документи не містять будь-яких розбіжностей.

В запитах (повідомленнях) митного органу, а також в рішеннях про коригування митної вартості товарів митний орган посилався на наявну в ЄАІС цінову інформацію за фактами митних оформлень аналогічних або подібних товарів.

З цього приводу суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом, зважаючи на те, що разом з митними деклараціями № UA8071700/2021/033977, № UA8071700/2021/035568, № UA8071700/2021/035849 декларант надав усі необхідні документи, що давали можливість визначити митну вартість товару за першим методом визначення митної вартості за ціною договору (контракту).

Таке правозастосування відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постановах від 12 липня 2022 року у справі № 814/2172/16, від 18 листопада 2022 року у справі № 815/532/17.

До того ж варто відзначити, що митний орган обґрунтовував запити (повідомлення) про надання додаткових документів та рішення про коригування митної вартості товарів посиланням на можливе заниження митної вартості товарів, тобто йшлося не про встановлений факт, а про припущення митного органу.

З приводу доводів відповідача, які ґрунтуються на тому, що в порушення вимог п. 5 ч. 10 ст. 53 МК декларант не підтвердив таку складову митної вартості як витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, суд зазначає наступне.

Перш за все, суд зауважує, що така підстава для витребування додаткових документів, а в подальшому для коригування митної вартості не була прямо вказана митним органом в запиті (повідомленні) та в рішенні про коригування митної вартості товарів, а була висловлена відповідачем лише на стадії судового розгляду.

Дійсно, відповідно до п. 5 ч. 10 ст. 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, як витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

За умовами зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу від 02 квітня 2021 року № ІТС-048 в ціну товару включається вартість тари, пакування, маркування, завантаження в транспортний засіб відповідно до умов поставки FOB NINGBO, Китай, або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту, […]. Незалежно від умов поставки, зазначених в специфікаціях, вартість товару буде включати вартість тари, пакування, маркування і завантаження в транспортний засіб. […]. продавець поставляє товар покупцю на умовах FOB NINGBO, Китай, відповідно до умов «Інкотермс-2010» або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту, […] (п. п. 2.3, 5.1).

Аналогічні умови були передбачені зовнішньоекономічними договорами (контрактами) від 04 жовтня 2018 року № ІТС-001 та від 05 квітня 2021 року № ІТС-050.

Згідно з «Інкотермс-2010» термін FOB (франко-борт) означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. Термін FOB зобов`язує продавця здійснити митне очищення товару для експорту.

Серед іншого, термін FOB передбачає такі обов`язки продавця: надати товар із комерційним рахунком-фактурою […]; здійснити навантаження товару на борт судна, призначеного продавцем, у день чи в межах періоду, що узгоджені сторонами, в названому порту відвантаження, у спосіб, що відповідає звичаям порту; нести витрати, пов`язані з товаром, до моменту переходу товару через поручні судна в названому порту відвантаження; сплатити, коли це належить, витрати експортних митних процедур, а також усі мита, податки та інші збори, що підлягають сплати при експорті товару; нести витрати, пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для здійснення поставки товару; за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару

Покупець, в свою чергу, зобов`язаний сплатити ціну товару у відповідності з договором купівлі-продажу; одержати на власний ризик і за власний рахунок будь-яку імпортну ліцензію або інший офіційний дозвільний документ і виконати, де це належить, усі митні формальності у зв`язку з імпортом товару, […]; за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого порту відвантаження; прийняти поставку товару, як тільки її здійснено; сплатити всі витрати, пов`язані з товаром, із моменту його переходу через поручні судна в названому порту відвантаження, […].

Отже, враховуючи умови поставки FОВ та відповідно до положень п. 5 ч. 10 ст. 58 МК витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України є складовою митної вартості, яка повинна додаватись до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Суд встановив, що перевезення товарів позивача здійснювалося на підставі договору про транспортне експедирування від 07 жовтня 2021 року № 07.10.2018/257ОД.

На підтвердження транспортних витрат разом з митними деклараціями декларант надав митному органу договір про транспортне експедирування від 07 жовтня 2021 року № 07.10.2018/257ОД, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг, а також довідки про транспортні витрати.

З огляду на це суд погоджується з доводами позивача про те, що разом з митними деклараціями декларант надав документи, необхідні для підтвердження витрат на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місяця ввезення на митну територію України як складову митної вартості.

З приводу посилання відповідача на Правила заповнення декларації митної вартості, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 599 (далі Правила № 599), а також його твердження про те, що для підтвердження транспортних витрат декларант мав надати заявку, акт виконаних робіт (наданих послуг), рахунок та банківські і платіжні документи, що підтверджують факт оплати, суд зазначає таке.

Згідно з Правилами № 599 для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч. 2 ст. 53 МК подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:

рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;

банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;

калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

Якщо відсутні будь-які відомості про фактичні витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, для розрахунку зазначених витрат використовуються тарифи, які застосовуються перевізниками для відповідного виду транспорту, що діяли на дату транспортування товару.

З огляду на те, що декларант надав митному органу договір про транспортне експедирування, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг, а також довідки про транспортні витрати, які містять інформацію про вид транспортних послуг, їх обсяг і вартість, а також дають можливість їх пов`язати з товарами, які підлягали оцінюванню, суд дійшов висновку, що декларант належним чином виконав свій обов`язок щодо підтвердження витрат на транспортування як складової митної вартості.

В Правилах № 599 Міністерство фінансів України застосувало фразу «До зазначених документів можуть належати», що дозволяє зробити висновок про те, що в Правилах № 599 наведений примірний перелік документів, які містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Однак ні МК, ні Правила № 599 не містять норм, які б зобов`язували декларанта чи уповноважену ним особу подавати до митного контролю та митного оформлення весь перелік документів, наведений в Правилах № 599.

Згідно з положеннями п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 53 МК для підтвердження митної вартості товарів подаються: за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, платіжні та/або бухгалтерські документи подаються за наявності.

Крім того, виконання позивачем його зобов`язань за договором про транспортне експедирування перебуває в площині цивільних та господарських відносин.

Позивач надав суду платіжні доручення від 24 червня 2021 року № 894 про сплату ТОВ «Імпорт Траст-Компані» на користь ТОВ «Таніт Груп» 225 500,00 грн з призначенням платежу «оплата за послуги згідно з рахунком від 20 травня 2021 року № 1746», від 24 червня 2021 року № 891 про сплату 225 500,00 грн з призначенням платежу «оплата за послуги згідно з рахунком від 20 травня 2021 року № 1745», від 18 червня 2021 року № 869 про сплату 218 830,00 грн з призначенням платежу «оплата послуг згідно з рахунком від 14 травня 2021 року № 1677».

Отже, послуги, які ТОВ «Таніт Груп» надало позивачеві на виконання договору про транспортне експедирування були оплачені вже після того, як митний орган прийняв рішення про коригування митної вартості товарів, які є предметом спору.

Між тим факт здійснення позивачем оплати транспортних послуг з порушенням строків, визначених договором, може свідчити про неналежне виконання ним умов цього договору, однак не може випливати на обрання методу визначення митної вартості товарів.

Суд не приймає доводи відповідача про те, що неоплачений рахунок не може підтверджувати транспортні витрати, виходячи з припущення, що до здійснення оплати відображена в ньому сума могла зазнати змін, оскільки в даному випадку йдеться лише про припущення, а не про доведений факт.

З огляду на викладене суд відхиляє доводи відповідача про те, що транспортні витрати не були підтверджені декларантом, оскільки митному органу не були надані заявки, акти виконаних робіт (наданих послуг), а також банківські та платіжні документи про оплату рахунків на транспортні витрати.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що висновки Верховного Суду щодо підтвердження транспортних витрат, викладені в постановах у справах № 520/3421/19 та № 520/4787/19, не підлягають застосуванню до спірних правовідносин, оскільки вони були сформульовані за інших фактичних обставин. У справі, що розглядається, на відміну від справ № 520/3421/19 та № 520/4787/19, суд встановив, що на підтвердження транспортних витрат декларант надав митному органу не тільки довідки про транспортні витрати, а й договір про транспортне експедирування та рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг.

З приводу посилання відповідача на те, що до складу митної вартості не включена вартість експедирування товару (експедиторська винагорода) суд зазначає таке.

По-перше, така підстава для витребування додаткових документів, а в подальшому для коригування митної вартості не була прямо вказана митним органом в запиті (повідомленні) та в рішенні про коригування митної вартості товарів, а була висловлена відповідачем лише на стадії судового розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 10 ст. 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, додаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Між тим, відповідно до п. 2 ч. 11 ст. 58 МК до митної вартості не включаються витрати на транспортування після ввезення за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Згідно з п. 7 ст. 1 Конвенції ООН про морські перевезення вантажів 1978 року (Гамбурзькі правила) коносамент це документ, який підтверджує договір морського перевезення, приймання вантажу перевізником.

Документи, які були подані разом з митними деклараціями, свідчать, що за межами митної території України позивачу були надані послуги з морського перевезення (морського фрахту), інші послуги за межами території України не надавалися, страхування товару не здійснювалося.

З приводу посилання відповідача на пп. 8 п. 29 Методичних рекомендацій з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 05 лютого 2001 року № 65, (далі Методичні рекомендації № 65) суд зазначає таке.

Відповідно до п. 2 Методичних рекомендацій № 65 ці рекомендації можуть застосовуватись для цілей планування, ведення обліку і калькулювання собівартості перевезень вантажів і пасажирів, робіт і послуг, пов`язаних з транспортним процесом, як на транспортних підприємствах, так і на інших підприємствах, що виконують зазначені роботи (послуги), незалежно від форм власності і підпорядкування, але з врахуванням технологічних і організаційних особливостей кожного підприємства. Конкретний перелік і склад статей калькулювання собівартості перевезень визначається підприємством.

Згідно з п. 8 Методичних рекомендацій № 65 метою обліку витрат і визначення собівартості перевезень (робіт, послуг) є своєчасне, повне та достовірне визначення фактичних витрат на їх виконання, обчислення фактичної собівартості окремих видів перевезень (робіт, послуг), здійснення контролю за використанням матеріальних, трудових та грошових ресурсів. Дані обліку витрат використовуються для оцінки фінансово-господарської діяльності підприємств та їх структурних підрозділів, визначення фактичної ефективності проведених організаційно-технічних заходів, виявлення резервів скорочення витрат, виконання аналітичних розрахунків.

Отже, Методичні рекомендації № 65 носять рекомендований, а не обов`язковий характер, а тому вони не підлягають обов`язковому застосуванню для цілей визначення митної вартості товарів.

До того ж, надані експедитором ТОВ «Таніт Груп» документи (довідка про транспортні витрати, рахунок), свідчать, що за межами України транспортно-експедиційні послуги не надавалися.

Суд встановив, що до митного контролю та митного оформлення разом з митними деклараціями декларант надав документи, визначені ч. 2 ст. 53 МК, які підтверджували ціну товарів та всі складові його митної вартості. Ці документи не містили розбіжностей у числових значеннях, що підтверджують складові митної вартості товарів.

Подані документи дозволяли ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті декларантом на користь продавця.

Таким чином, твердження митного органу про те, що надані декларантом документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за товар, що в свою чергу виключало можливість митного органу перевірити числове значення заявленої митної вартості, є необґрунтованими. До митного оформлення була надана документація, яка вичерпно підтверджувала митну вартість імпортованого товару та не викликала сумнівів у її достовірності.

Водночас, відповідач не спростував правильність визначення декларантом митної вартості товару за ціною договору, а також не довів об`єктивну неможливість застосування першого методу визначення митної вартості товарів. Як наслідок, висновок митного органу про те, що декларант не підтвердив документально заявлену ним митну вартість товарів, є необґрунтованим, а подальше коригування їх митної вартості із застосуванням резервного методу є протиправним.

З приводу доводів відповідача, які стосуються спрацювання ризиків АСАУР, суд зазначає, що спрацювання системи управління ризиками АСАУР є лише рекомендацією посадовій особі митного органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи інтими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників ЄАІС.

Таке правозастосування відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постановах від 25 лютого 2020 року у справі №260/718/19, від 04 листопада 2021 року у справі № 120/2634/19-а.

Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню. Крім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Отже, відомості з інформаційних систем фіскальних органів не можуть слугувати єдиним беззаперечним джерелом інформації про митну вартість конкретного товару.

Посилання на використання цінової бази ЄАІС у рішенні про коригування митної вартості товарів допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень ст. ст. 59, 60 та 64 МК з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (ст. 64 МК) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Між тим, текст оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Застосування митним органом з причини спрацювання АСАУР ціни за відомостями спеціалізованої бази даних ЄАІС є необґрунтованим, позаяк самі по собі відомості згаданої системи не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність товарів. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 520/10381/2020.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що відповідач не довів правомірність оскаржуваних рішень та їх відповідність критеріям, наведеним у ч. 2 ст. 2 КАС, а тому рішення Слобожанської митниці від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2 про коригування митної вартості товарів, від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2 про коригування митної вартості товарів та від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2 про коригування митної вартості товарів підлягають визнанню протиправними і скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Решта доводів і заперечень сторін не спростовують висновків суду по суті позовних вимог.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч. 1 ст. 132 КАС судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КАС до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 ст. 134 КАС витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

П. 1 ч. 3 ст. 134 КАС передбачено, що розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Витрати на професійну правничу допомогу, у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено.

Згідно з ч. 4 ст. 134 КАС для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Ч. 5 ст. 134 КАС передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС у разі недотримання вимог ч. 5 цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно з ч. 7 ст. 134 КАС обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Таким чином, склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний з позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

При цьому з імперативних положень ч. 6 ст. 134 КАС вбачається, що зменшити розмір витрат на правничу допомогу через їх неспівмірність суд може виключно у разі наявності відповідного клопотання іншої сторони про це. За відсутності такого клопотання суд не може надавати оцінку співмірності витрат на правничу допомогу за власною ініціативою, а лише перевіряє, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон № 5076) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076).

Інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076).

Ст. 19 Закону № 5076 передбачає, зокрема такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до ст. 30 Закону № 5076 гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Також позивач просив відшкодувати витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000,00 грн, на підтвердження цих витрат він надав:

1. договір про надання правової допомоги від 11 лютого 2019 року № 01, укладений між ТОВ «Імпорт Траст-Компані» та адвокатським бюро «Лончак».

Відповідно до п. 1 договору, з урахуванням змін, внесених на підставі додаткової угоди від 09 червня 2021 року № 52, виконавець прийняв на себе зобов`язання здійснити дії щодо оскарження актів індивідуальної дії, прийнятих Слобожанською митницею: рішення про коригування від 31 травня 2021 року № UA807000/2021/001055/2; рішення про коригування від 07 червня 2021 року № UA807000/2021/001143/2; рішення про коригування від 08 червня 2021 року № UA807000/2021/001068/2.

Дії по оскарженню включають: складання позовної заяви 3 000,00 грн; складання інших необхідних процесуальних документів в ході розгляду справи в суді (заяв, клопотань, відповіді на відзив, заперечення і т. і.) в рамках доручення 1 000,00 грн (в разі наявності); участь в судових засіданнях по справі з розрахунку 1 000,00 грн за 1 судове засідання (в разі наявності.

Вартість послуг становить 3 000,00 грн.

У випадку виникнення у виконавця додаткових витрат, пов`язаних з складанням інших необхідних процесуальних документів в ході розгляду справи в суді (заяв, клопотань, відповіді на відзив, заперечення і т. д.) та додаткових послуг, замовник зобов`язується компенсувати виконавцю такі витрати на підставі окремого акта приймання-передачі наданих послуг.

Оплата буде здійснюватися в наступному порядку: оплата в сумі 3 000,00 грн до 30 червня 2021 року; залишок оплати, згідно з переліком фактично наданих послуг протягом 30 календарних днів з дати підписання акта приймання-передачі наданих послуг.

За умовами п. п. 3.1-3.5 договору клієнт оплачує послуги згідно з наданим актом наданих послуг шляхом безготівкового розрахунку на банківський рахунок виконавця.

Якщо угодою передбачена авансова плата, вона перераховується протягом п`яти календарних днів з моменту підписання відповідної додаткової угоди, на підставі договору.

Оплата послуг в іншій частині здійснюється протягом 10 календарних днів з моменту отримання клієнтом актів виконаних робіт. В додаткових угодах сторони можуть передбачити інший порядок оплати.

На вимогу виконавця клієнт самостійно здійснює оплату інших витрат (судові збори, держмито, квитки, послуги нотаріуса, поштові та кур`єрські послуги та інше).

Факт надання послуг за договором підтверджується актами наданих послуг, що підписуються повноваженими представниками сторін. В акті наданих послуг зазначається наступне: послуги, що отримані клієнтом, на дату підписання акту, що не оплачені раніше; сума, що має бути сплачена клієнтом.

2. акт приймання-передачі наданих послуг по договору про надання правової допомоги від 11 лютого 2019 року № 01, складений 18 червня 2021 року, згідно з яким в рамках укладеної між сторонами додаткової угоди від 09 червня 2021 року № 52 до договору про надання правової допомоги від 11 лютого 2019 року № 01 виконавець надав, а клієнт прийняв наступні послуги: складання позовної заяви 6 годин, вартість 1 години роботи адвоката 500,00 грн, розмір витрат на оплату послуг адвоката 3 000,00 грн. Послуги надані в повному обсязі і клієнт не має претензій до їх якості.

3. свідоцтво про направо на зайняття адвокатською діяльністю Лончак Т.І. серії ЗП 001983, видане на підставі рішення Ради адвокатів Запорізької області від 21 січня 2019 року № 02.

4. ордер серії АР № 1012952 на надання правничої допомоги ТОВ «Імпорт Траст-Компані» в Донецькому окружному адміністративному суді на підставі договору про надання правової допомоги від 11 лютого 2019 року № 01 адвокатом Лончак Т.І., виданий 18 червня 2021 року.

5. платіжне доручення від 25 червня 2021 року № 881 про сплату ТОВ «Імпорт Траст-Компані» на користь АБ «Лончак» 3 000,00 грн з призначенням платежу «оплата за послуги згідно з договором від 11 лютого 2019 року № 01 з додатковою угодою від 01 вересня 2020 року № 32».

Відповідач не скористався правом на подання заперечень щодо неспівмірності витрат на професійну правничу допомогу.

Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 3 000,00 грн.

Також позивачем документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 098,35 грн (платіжна інструкція від 18 червня 2021 року № 865).

Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, а тому на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають присудженню судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000,00 грн та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 098,35 грн.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

1. Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Імпорт Траст-Компані» (ідентифікаційний код: 42495453, місцезнаходження: 08131, Київська обл., Бучанський р-н, с. Софіївська Борщагівка, вул. Пушкіна, буд. 10) до Харківської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (код ЄДРПОУ ВП: 44017626, місцезнаходження: Харківська обл., м. Харків, вул. Короленка, буд. 16б) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA807000/2021/001055/2 від 31 травня 2021 року.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA807000/2021/001143/2 від 07 червня 2021 року.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості UA807000/2021/001068/2 від 08 червня 2021 року.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Імпорт Траст-Компані» судові витрати по сплаті судового забору в сумі 3 098 (три тисячі дев`яносто вісім) гривень 35 копійок та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000 (три тисячі) гривень 00 копійок.

6. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

7. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

8. Повне судове рішення складено 13 жовтня 2023 року.

Суддя Т.О. Кравченко