Справа № 1340/3915/18
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19 жовтня 2023 рокуЛьвівСправа № 1340/3915/18 пров. № А/857/16627/23

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Бруновська Н. В., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року у справі № 1340/3915/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства оборони України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Львівський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки про визнання дії та бездіяльності протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року задоволенні заяви про поворот виконання рішення суду у справі №1340/3915/18 відмовлено.

Не погодившись із прийнятим рішенням, апелянт Міністерство оборони України подав апеляційну скаргу разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданої заяви скаржник посилається на те, що 15 серпня 2023 року Західний територіальний юридичний відділ звернувся до Департаменту юридичного забезпечення Міністерства оборони України із клопотанням щодо надання згоди на неоскарження в апеляційному порядку ухвали Львівського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року в адміністративній справі №1340/3915/18 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Міністерства оборони України, про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання до вчинення дій щодо повороту виконання рішення суду.

06 вересня 2023 року Західний територіальний юридичний відділ отримав листа про відмову у задоволенні клопотання щодо надання згоди на неоскарження в апеляційному порядку ухвали Львівського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року в адміністративній справі №1340/3915/18, у зв`язку з чим зазначає, що строк оскарження пропущено із поважних причин.

Відповідно до вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Наведені апелянтом причини пропуску строку апеляційного оскарження не можна вважати поважними, з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів справи слідує, що оскаржуване рішення постановлено судом 20.07.2023р., в порядку спрощеного позовного провадження за участі представника апелянта, а повний текст рішення виготовлено 24.07.2023р. Копію рішення суду скеровано учасникам справи згідно супровідного листа суду першої інстанції та отримано апелянтом, про що останній зазначає самостійно в апеляційній скарзі 09.08.2023р.

Апеляційну скаргу на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20.07.2023р подано до апеляційного суду засобами поштового зв`язку лише 09.09.2023р, тобто із пропуском строку апеляційного оскарження.

У розглядуваному випадку основною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції апелянт вказує на внутрішні процедури щодо погодження оскарження рішення суду.

Судом враховується, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 квітня 2018 року у справі №820/4420/18.

Суд звертає увагу апелянта на те, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 17.08.2022 у справі №240/30759/21.

Колегія суддів зазначає, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20.

При цьому, варто зазначити, що внутрішня організація роботи державного органу, суб`єкта владних повноважень (формування доповідної записки щодо надання згоди на неоскарження в апеляційному порядку рішення, передача на підпис керівництву, реєстрація в канцелярії, передача до вищестоящого органу) не може бути підставою чи поважною причиною для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо строків апеляційного оскарження.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд зверну увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки.

З урахуванням зазначеного, довготривала процедура погодження оскарження рішення суду не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Оцінюючи в сукупності наведене, апеляційну скаргу подано з порушенням встановлених строків на апеляційне оскарження, вказані причини пропуску строку апеляційного оскарження не можна вважати поважними, а подану заяву обґрунтованою.

За таких обставин апеляційну скаргу Міністерства оборони слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків надання можливості повторно заявити обґрунтоване клопотання/заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із вказівкою на поважні причини його пропуску та представлення підтверджуючих документів такого.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунений шляхом надіслання до Восьмого апеляційного адміністративного суду обґрунтованого клопотання/заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із вказівкою на поважні причини його пропуску та представлення підтверджуючих документів такого.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід роз`яснити, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України в разі, якщо клопотання/заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, або наведені нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Крім цього, вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 296 КАС України оскільки до такої не додано документу про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2023 року становить 2684 грн.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставки судового збору, відповідно до якої, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також слід зазначити, що Велика Палата Верховного Суду у п. 5.1, 5.2 постанови від 28.05.2018 у справі № 915/955/15 сформулювала правову позицію у питанні сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, про те, що положення ст. 4 Закону № 3674-VI « стосується подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали господарського суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом № 3674-VI справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.».

Висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у господарській справі, проте Закон № 3674-VI у цій частині є універсальним і не розрізняє підходи до вирішення питання сплати судового збору залежно від юрисдикції.

У силу приписів п. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій та статус суддів» Велика Палата Верховного Суду здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Тому, під час розгляду цієї справи мають враховуватися висновки Верховного Суду, висловлені саме у складі Великої Палати.

Цей висновок підтримав Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постановах від 13.04.2022 у справі № 204/827/17, від 09.02.2023 у справах № 380/22710/21 та № 120/3532/21-а.

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції становить 2684,00 грн.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунений шляхом надіслання до Восьмого апеляційного адміністративного суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 2684, 00 грн. за наступними реквізитами «Отримувач - ГУК Львiв/Галицький р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 38008294; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA1013952; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); призначення платежу *;101; код платника; судовий збір; № справи; Восьмий апеляційний адміністративний суд».

За таких обставин, відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаного недоліку.

Також слід роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліку апеляційної скарги у встановлений строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України така буде їй повернута.

Керуючись статтями 295, 298, 299 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві Міністерства оборони України від 07.09.2023р.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року у справі № 1340/3915/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства оборони України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Львівський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки про визнання дії та бездіяльності протиправними - залишити без руху.

Встановити Міністерству оборони України десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги шляхом подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку з відповідними обґрунтуваннями та доказами причин пропуску такого строку та наданням оригіналу документу про сплату судового збору в належному розмірі та на належні реквізити суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяН. В. Бруновська