Справа № 420/23739/21
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Скупінської О.В.,

при секретарі Гудзікевич Я.А.,

за участю:

представника позивача Шевченко О.П.,

відповідача - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ,

представника відповідача Дімова А.П.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю)

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 29.11.2021 надійшов позов Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому позивач просить:

1. Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 :

- у спосіб: у вигляді повного зупинення експлуатації будівель бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 ;

- у порядок: шляхом відключення вищевказаних будівель від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок); обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті перевірки № 434 від 19.08.2021, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначених в акті перевірки № 434 від 19.08.2021.

Справа 29.11.2021 розподілена на суддю Цховребову М.Г.

Ухвалою від 20.12.2021 відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

28.12.2022 керуючись положеннями ч. 3 ст. 194, ч.ч. 1, 3, 9 ст. 205 КАС України, суд за результатами підготовчого провадження закрив підготовче провадження та, з урахуванням положень ч. 7 ст. 181 КАС України, призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 12.01.2022 вирішено розгляд справи за позовом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.03.2023, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 236 КАС України, зупинено провадження у справі № 420/23739/21 до 1 червня 2023 року до 12 год. 00 хв., з таких фактичних підстав, зокрема, що:

- 28.03.2023 від представника позивача до суду надійшло клопотання, вхід. № ЕП/10369/23, в якому останній просить суд надати час для вивчення питання про можливість укладення мирової угоди між Головним управлінням ДСНС України в Одеській області та ФОП ОСОБА_1 ;

- 28.03.2023 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання, вхід. № ЕП/10313/23, про надання достатнього часу для складання мирової угоди, в якому останній просить перенести судове провадження по справі на червень місяць поточного року або припинити провадження по справі до направлення до суду узгоджену між сторонами мирову угоду для її затвердження.

Ухвалою суду від 01.06.2023 поновлено провадження в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Розпорядженням керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду від 14.09.2023 №593 справу №420/23739/21 було призначено до повторного автоматичного розподілу, за результатами якого 14.09.2022 головуючою суддею визначено Скупінську О.В.

19.09.2023 суддя ухвалив прийняти до провадження адміністративну справу №420/23739/21; розпочати розгляд справи №420/23739/21 по суті спочатку; призначити судове засідання на 03 жовтня 2023 року об 12 год 00 хв; здійснити виклик сторін у судове засідання для розгляду справи по суті.

03.10.2023 судом оголошено перерву у судовому засіданні за клопотанням представника відповідача.

17.10.2023 під час розгляду справи представник позивача на задоволенні позовних вимог наполягав, відповідач та його представник проти їх задоволення заперечували та зазначали, що існують об`єктивні перешкоди для усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначених в акті перевірки № 434 від 19.08.2021 з огляду на небезпечність проведення робіт. Вказували, що фактично база відпочинку за призначенням не експлуатується, проте, необхідність електропостачання необхідне для находження на території бази охорони та забезпечення відеоспостерігання. Звертали увагу суду на усунення більшості порушень, що виявлені у акті перевірки.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено таке.

Відповідно до наказу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області від 11.12.2020 №359 «Про проведення планових перевірок суб`єктів господарювання» (а.с.6-8), повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 27.07.2021 №121 (а.с.9), посадовими особами Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області за участю ОСОБА_1 , складено акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ФОП ОСОБА_1 від 19.08.2021 №434 (далі Акт перевірки) (а.с.11-17).

Відповідно до Акту перевірки об`єктом перевірки була база відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_2 .

У Акті перевірки зазначений опис 16 виявлених порушень вимог законодавства.

За результатами встановлених в Акті перевірки порушень, посадовими особами Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 19.08.2021 №304 (а.с.18-20) у якому зазначалась вимога про вжиття 16 заходів з метою усунення виявлених під час перевірки порушень та зазначений узгоджений із суб`єктом господарювання строк виконання (01.09.2021, 10.09.2021, 20.09.2021, 25.09.2021, 20.10.2021).

Доказів оскарження припису від 19.08.2021 №304 матеріали справи не містять.

Матеріали справи містять протокол ОД №014895/228 від 12.08.2021 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 188-8 КУпАП (а.с.21) та постанову ОД №014895 від 12.08.2021 про накладення адміністративного стягнення (а.с.22), відповідно до яких ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за невиконання вимог припису Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області від 01.07.2019.

Також, посадовими особами Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області за участю ОСОБА_1 , складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ФОП ОСОБА_1 від 05.01.2022 №1 (а.с.161-172), об`єктом перевірки де була база відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_2 , у якому зазначений опис 5 виявлених порушень вимог законодавства, що мали місце й у акті перевірки, та вказаний ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: пожежа, надзвичайна ситуація, а саме:

для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів, приміщення та споруди об`єкту не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту;

дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівель не піддались оброблянню засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт;

відсутній комплект експлуатаційно-технічної документації на пристрої захисту території, будівель та споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її прояв;

не проведено ідентифікацію об`єкта;

персонал бази відпочинку не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання для самоврятування людей під час пожежі, для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі.

Матеріали справи містять договір від 01.09.2023 №45 (а.с.173-174), укладений між товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Системи безпеки та протипожежного захисту» (Виконавець) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Замовник), предметом якого виконання комплексу робіт по розробці і створенню проектної документації системи пожежної сигналізації; системи оповіщення про пожежу; систему блискавкозахисту та системи ідентифікації об`єкту в будівлі бази відпочину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 . Стадія проектування: «Робочий проект».

Вирішуючи дану справу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно п.п.57 п.4 Указу Президента України «Про деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» №20/2013 від 16.01.2013, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірки додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних - ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах, складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.

Відповідно до Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (далі Головне управління ДСНС України в Одеській області) затвердженого наказом ДСНС України №3 від 04.02.2013, Головне управління ДСНС України в Одеській області відповідно до покладених на нього завдань, на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У відповідності до п.п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємстві окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.1 ст.68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як встановлено частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Судом встановлено, що відповідачем у справі є фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , який, що визнається сторонами, є власником бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, посадовими особами Головного управління ДСНС України в Одеській області складено Акт перевірки, в якому описано 16 виявлених порушень вимог законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що 05.01.2022 посадовими особами Головного управління ДСНС України в Одеській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , за наслідками якого складено акт від 05.01.2022 №1.

При цьому, по-перше, матеріали справи не містять доказів того, що позаплановий захід 05.01.2022 був проведеним за наслідком повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених порушень, по-друге, наслідком перевірки стало виявлення 5 порушень вимог законодавства та вказаний ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: пожежа, надзвичайна ситуація.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд постановою від 19 вересня 2019 року у справі № 826/19328/16 зазначив, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи з експлуатації приміщень є виключним заходом, який застосовується лише за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Акт перевірки, яким і фіксуються виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки є не єдиним доказом, за наявності якого можна стверджувати про наявність або відсутність певних порушень. Виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.

Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до Кодексу адміністративного судочинства, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема. Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які в свою чергу підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.

Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.

В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

Суд зазначає, що надані представником відповідача та досліджені в судовому засіданні докази, а також акт позапланової перевірки від 05.01.2022 №1 не свідчать про усунення відповідачем усіх виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовані у Акті перевірки.

Тобто, на час розгляду даної справи доказів, які б свідчили про повне усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишалися, продовжують створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, суд критично оцінює й наданий відповідачем до матеріалів справи договір від 01.09.2023 №45 (а.с.173-174), укладений між товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об`єднання «Системи безпеки та протипожежного захисту» (Виконавець) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Замовник), предметом якого виконання комплексу робіт по розробці і створенню проектної документації системи пожежної сигналізації; системи оповіщення про пожежу; систему блискавкозахисту та системи ідентифікації об`єкту в будівлі бази відпочину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 . Стадія проектування: «Робочий проект», оскільки у вказаному договорі його предметом не зазначено усунення усіх виявлених порушень законодавства та взагалі сторонами не визначено строк виконання зобов`язань за цим договором зі сторони Виконавця.

Отже, достатніх доказів на підтвердження усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зафіксованих в Акті перевірки, відповідачем на час розгляду справи надано не було та власне під час судового розгляду про не усунення виявлених порушень не заперечувалось.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Оскільки на час розгляду справи в суді належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд погоджується з твердженням позивача, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також зауважує, що застосовані заходи є співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21 серпня 2020 року у справі №640/368/19.

Слід зазначити, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п. 111 рішення від 31.07.2008 року у справі Druћstevnн zбloћna Pria and Others v. Czech Republic, п. 157 рішення від 21.07.2011 року у справі Case of Sigma radio television LTD. v. Cyprus та інші.).

Відповідно до ч.3 ст.55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Частина 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частина 10 зазначеної статті також передбачає, що у разі якщо обґрунтованість заходів реагування, зазначених у розпорядчих документах щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), відповідно до закону має бути підтверджена адміністративним судом, зазначені в таких документах строки усунення виявлених порушень, застосування до суб`єкта господарювання санкцій обраховуються з дня набрання законної сили постановою адміністративного суду про підтвердження обґрунтованості вжиття заходів реагування.

Наведена норма визначає наступну процедуру реалізації контролюючим органом своїх повноважень. У випадку наявності підстав для застосування одного з таких заходів як: 1) повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), 2) реалізації продукції, 3) виконання робіт, 4) надання послуг, будь-який орган контролю без попереднього прийняття розпорядчого документа безпосередньо звертається до суду із адміністративним позовом, предметом якого є застосування одного з вищенаведених заходів.

Захист прав споживачів електричної енергії, а також механізм захисту цих прав регулюються цим Законом, законами України «Про захист прав споживачів», «;Про захист економічної конкуренції», іншими нормативно-правовими актами.

Розділом VII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 (надалі Правила №312) встановлені наступні умови припинення постачання електричної енергії споживачу:

- електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами (п.7.1);

- у разі незадовільного технічного стану електроустановок споживачів, який загрожує аварією, пожежею і створює загрозу життю обслуговуючого персоналу, населенню і сільськогосподарським тваринам, у разі невиконання вимог щодо усунення недоліків в електроустановках уповноважений представник органу виконавчої влади, на якого покладено відповідні обов`язки згідно із законодавством України, зобов`язаний видати споживачу припис щодо негайного (протягом години) припинення споживання електричної енергії та направити відповідний припис оператору системи; невиконання споживачем або оператором системи припису тягне за собою відповідальність, установлену законодавством України (п.7.2);

- обмеження у споживанні електричної енергії має проводитися за умови одночасного забезпечення збереження необхідних рівнів надійності та якості електропостачання інших споживачів та субспоживачів (п.7.3);

- у разі відсутності технічної можливості виконання умови одночасного забезпечення збереження необхідних рівнів надійності і якості електропостачання інших споживачів та субспоживачів (унаслідок застосування відповідної схеми електропостачання) споживач, електропостачання якого має бути обмежене або припинене, зобов`язаний надати доступ до власних електроустановок уповноваженим представникам оператора системи для вибіркового відключення струмоприймачів з наступним пломбуванням пристроїв їх підключення. У разі ненадання доступу для вибіркового відключення оператор системи має перед відключенням основного споживача забезпечити живлення об`єктів субспоживачів за іншою схемою. (п.7.4).

Крім того у п.7.5 Правил №312 передбачені випадки, при яких можливе повне або часткове припинення постачання електричної енергії споживачу:

- відсутності персоналу для обслуговування електроустановок споживача або договору на обслуговування електроустановок (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади);

- недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача;

- заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи;

- несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи);

- невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади;

- закінчення терміну дії, розірвання або неукладення договору між споживачем та оператором системи;

- закінчення терміну дії договору між споживачем та постачальником «останньої надії» (за умови неукладення споживачем договору з іншим електропостачальником);

- порушення споживачем під час виконання робіт або провадження іншої діяльності поблизу електричних мереж Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.1997 №209 (далі - Правила охорони електричних мереж).

З наведених положень Порядку №312 вбачається, що невиконання вимог Головного управління ДСНС України в Одеській області, може бути підставою для повного або часткового припинення постачання електричної енергії, але лише з урахуванням п.7.2 цих правил, тобто при наявності незадовільного технічного стану електроустановок споживачів, який загрожує аварією, пожежею і створює загрозу життю обслуговуючого персоналу, населенню, і лише в разі невиконання вимог щодо усунення таких недоліків в електроустановках.

Таким чином, оскільки зафіксовані в Акті перевірки №434 від 19.08.2021 та приписі №304 від 19.09.2021 порушення пов`язані із технічним станом електричних мереж та/або електричного обладнання та свідчать про незадовільний технічний стан електричних мереж та електричного обладнання, то такі порушення в силу положень розділу VII Правил №312 є підставами для повного або часткового припинення їх використання.

Більш того, згідно з частиною першою статті 372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Суд зазначає, що термін будівля є більш ширшим поняттям, аніж приміщення, а тому з урахуванням виявлених порушень, суд вважає за необхідне застосувати заходи реагування до приміщень бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Окремо суд зазначає, що предметом розгляду даної справи є питання наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, а не питання шляхів усунення відповідачем виявлених порушень.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Отже, право людини на життя є невід`ємним та має пріоритетне значення перед іншими правами та свободами, у тому числі й правом на освіту, та створює безумовне позитивне зобов`язання держави в особі уповноважених органів за посередництвом відповідних правових механізмів, як-то, застосування заходів реагування, забезпечити таке право.

Порушення, не усунуті відповідачем, не є формальними, а є такими, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння.

До створення загрози життю та здоров`ю людей чи настання інших негативних наслідків вина відповідача полягає у створенні умов для цієї загрози. Тобто особа, яка порушує правила пожежної безпеки передбачає створення загрози життю та здоров`ю людей та настання інших негативних наслідків. І хоча відповідач не бажає створювати загрозу життю та здоров`ю людей, він свідомо припускає створення такої загрози.

Одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 та є складовою її правової системи відповідно до вимог статті 9 Конституції України, передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Під правом володіння власністю визнається юридично забезпечена можливість фактичного панування власника над майном, не пов`язана з використанням його властивостей. Право користування власністю - це юридично забезпечена можливість власника добувати з належного йому майна корисні властивості. Під правом розпорядження розуміють юридично забезпечену можливість власника визначати долю майна.

Згідно із статтею 42 Конституції України кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом. Держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.

Право відповідача на експлуатацію приміщення можна вважати «майном» в сенсі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, при цьому захід реагування у вигляді повної заборони експлуатації цього майна, який позивач вимагає застосувати до відповідача, є обмеженням такого права, а тому воно повинно застосовуватись з урахуванням принципів обґрунтованості та пропорційності.

Суд вважає за необхідне зауважити, що вжиття заходів реагування є тимчасовим превентивним заходом, який переслідує легітимну мету, що спрямована на запобігання пожежонебезпечної ситуації, усунення небезпеки для життя та здоров`я людей, та є пропорційним та співмірним цій меті.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені Акті перевірки №434 від 19.08.2021 та приписі №304 від 19.09.2021 порушення, а також норми діючого законодавства та принцип співмірності, суд доходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель шляхом відключення від джерел енергопостачання є законними, обґрунтованими та підлягають легітимній меті, а тому підлягають частковому задоволенню.

При цьому, відповідно до ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.72 та ч.1 ст.73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи те, що позивач, суб`єкт владних повноважень, довів під час судового розгляду правомірність частини позовних вимог, а відповідач не спростував їх повністю належними та допустимими доказами, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень, з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі відсутні витрати пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, а тому, жодні витрати не підлягають стягненню.

Керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72, 74-77, 90, 139, 242-246, 255, 262, 291, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом відключення вказаних приміщень від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок) та обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті перевірки № 434 від 19.08.2021, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначених в акті перевірки № 434 від 19.08.2021.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області (65091, м. Одеса, вул. Прохорівська, 6, );

Відповідач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Повний текст рішення суду виготовлений 18.10.2023.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА