Справа № 160/26617/23
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 жовтня 2023 року Справа 160/26617/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.02.2019 року №, -

ВСТАНОВИВ:

13.10.2023 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" - адвокат Камша Олександр Вікторович звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 18.02.2019 року № , прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області.

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суддя дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом із позовною заявою представником позивача було подано заяву, в якій він просить суд:

- визнати поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест» процесуального строку для звернення до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.02.2019 року №;

- поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно- інжинірингова група Логос-Інвест» пропущений процесуальний строк для звернення до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.02.2019 року №.

В обгрунтування вказаної заяви зазначено, що на підставі рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.03.2019 року у справі №160/65/19, на підставі відсутності доказів направлення позивачу рішень про результати розгляду його скарги на спірне ППР (рішення про продовження строків розгляду скарги) та враховуючи проміж часу понад 4 роки до моменту отримання позивачем податкової вимоги від 17.04.2023 року №0-0436. Позивач мав «легітимні очікування», що спірне ППР вважалось скасованим та таким, що не потребувало подальшого оскарження. Вважає, що про неузгодженість податкового зобов`язання з орендної плати (земельного податку) за спірним ППР позивач дізнався 06.06.2023 року, тобто з дати отримання податкової вимоги від 17.04.2023 року № 0-0436.

Вирішуючи клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, суд зазначає наступне.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 року №340/1019/19).

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку ст. 123 КАС України.

Визначення початку або встановлення такого строку виходить з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В цьому випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про ті чи інші обставини, що можуть впливати на порушення прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

Суд зауважує, що законодавець пов`язує початок обчислення строку не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення від 18.02.2019 року № , прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області.

Згідно з інформацією наявною в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" (справа №160/3854/23) позивач 28.02.2023 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України щодо відмови у видаленні з даних особового рахунку ТОВ «ІІГ Логос-Інвест» у електронному сервісі ДПС Електронний кабінет платника податків помилково зазначеного податкового боргу за розрахунками з бюджетом, код 50 Орендна плата з юридичних осіб, із пенею та штрафними санкціями, а саме: донарахування 13586001,25 грн., штрафних санкцій 3396500,31 грн., пені 4799025,47 грн.;

- зобов`язати відповідачів видалити відомості про наявність боргу на особовому рахунку підприємства за розрахунками з бюджетом, код 50 Орендна плата з юридичних осіб, із пенею та штрафними санкціями, за яким у якості підстави зазначено податкове повідомлення-рішення від 18.02.2019 року № , а саме: донарахування 13 586 001,25 грн., штрафних санкцій 3 396 500,31 грн., пені 4 799 025,47 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2023 року по справі №160/3854/23 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №160/3854/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Вищезазначене свідчить про те, що позивач про порушення своїх прав та про існування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 18.02.2019 року № знав, принаймні, 28.02.2023 року, при зверненні до суду із вищевказаним позовом (справа №160/3854/23).

Тому, звернувшись до суду з даним позовом 13.10.2023 року, що підтверджується відміткою на штемпелі вхідної кореспонденції канцелярії суду, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

З огляду на таке, причини пропуску строку звернення до суду, наведені представником позивача у заяві про поновлення цього строку, суд вважає не поважними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши інші причини пропуску строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України (в примірниках відповідно до кількості учасників справи).

Таким чином, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" подана до суду без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Згідно частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, суддя вважає за необхідне адміністративний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 161, ч. 1 ст. 169, ст.ст. 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати не поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" строку звернення до суду із цим адміністративним позовом.

В задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" - адвоката Камші Олександра Вікторовича про поновлення позивачу пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом - відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-інжинірингова група Логос-Інвест" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.02.2019 року № - залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви та надати до канцелярії суду:

- обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши інші причини пропуску строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України (в примірниках відповідно до кількості учасників справи).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини 2, частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Звернути увагу позивача, що відповідно частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Ухвала суду не підлягає оскарженню окремо від ухвали про повернення заяви згідно до вимог ст. ст. 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна