Справа № 500/5090/23
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2023-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/5090/23

19 жовтня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Мандзія О.П. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ТД ВТК" до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою з обмеженою відповідальністю «ТД ВТК» (далі позивач, Товариство, декларант) звернулось до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Тернопільської митниці Державної митної служби України (далі відповідач, орган митниці), в якій просив суд:

«Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості Товарів № UA403030/2023/000009/2 від 16.02.2023, № UA403030/2023/000013/2 від 27.02.2023, №UA403030/2023/000026/2 від 28.03.2023;

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за UA403030/2023/000101 від 13.02.2023, № UA403030/2023/000126 від 27.03.2023, № UA403030/2023/000187 від 27.03.2023».

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що приймаючи оскаржувані рішення орган митниці порушив вимоги статей 53, 54, 55, 57, 58, 64 Митного кодексу України (далі МК України). Декларант покликається на те, що при здійсненні митного оформлення для підтвердження митної вартості та її визначення за основним методом контролюючому органу надавались документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, які ідентифікували товар та містили відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Окрім цього, митниця на підтвердження числового значення митної вартості товару прийняла рішення про витребування у декларанта документів, які передбачені частинами другою-четвертою статті 53 МК України. На думку позивача, приписи вказаних норм матеріального закону, хоча й відносять до виключних повноважень відповідача право на витребування в декларанта документів для підтвердження числового знання митної вартості товару, однак чітко регламентують правові підстави реалізації таких повноважень та зобов`язують митний орган витребувати виключно ті документи, які відповідають правовій підставі, що обумовила таку необхідність (а.с.1-13).

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. Наголосив на тому, що декларант не зміг підтвердити заявлену митну вартість товару в порядку, що передбачений МК України, а відтак і обраний метод її визначення. Тож митний орган, з урахуванням приписів статей 53, 54, 55, 57, 63 МК України, прийняв рішення про коригування митної вартості товару, які стали предметом судового оскарження.

Заяви, клопотання учасників справи, інші процесуальні дії у справі.

14.08.2023 позивач звернувся до суду із даним позовом. Здійснено автоматизований розподіл судової справи, визначено головуючого суддю у справі суддю Мандзія О.П.

21.08.2023 постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

31.08.2023 позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

04.09.2023 постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі, якою вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.

14.09.2023 відповідачем подано відзив на позов та клопотання про розгляд справи у судовому засідання з повідомленням сторін.

18.10.2023 постановлено ухвалу якою відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Обставини встановлені судом.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД ВТК» та фірма LTM Sp. z о.о. 06 лютого 2023 року уклали зовнішньоекономічний договір № 06/02/23 (далі Договорів №06/02/23) (а.с.21-22).

Із аналізу умов договору вбачається наступне:

- продавець поставляє на умовах FCA (Польща) (місце завантаження вказується кожному інвойсі) (Інкотермс-2020)станки для виробництва свічок парафінованих, прядіння та виробництва, комплектуючі для виробництва свічок та сировину для виробництва свічок, а також товарів побутової хімії, санітарно-гігієнічних, косметичних засобів та товарів господарського призначення, та інших товарів, зазначених в інвойсах до даного договору (пункт 1.1);

- загальна сума договору складає 2 000 000 (два мільйони) злотих (пункт 2.3), ціна обладнання та/або комплектуючих чи товарів обумовлюватиметься у інвойсах на кожну поставку (пункт 2.1), а кількість обладнання та/або комплектуючих вказуватиметься в інвойсах та специфікаціях щодо кожної поставки (пункт 2.2);

- оплата здійснюється, як передоплата на основі рахунку-проформи, або як післяплата на основі фактури не пізніше 90 днів після поставки обладнання комплектуючих або товарів, на рахунок продавця згідно даного Договору (пункт 3.1);

- обладнання, комплектуючі або товар вважаються переданими продавцем та прийнятим покупцем за кількістю відповідно до кількості місць та ваги, зазначених у транспортних накладних (пункт 4.1);

- поставка товару на митну територію України здійснюється не пізніше 180 днів після передоплати (пункт 5.1).

Під час виконання умов Договору № 06/02/23 складались митні декларації, а органом митниці приймались рішення про коригування митної вартості товару, що в подальшому стали предметом судового оскарження, зокрема:

(1) Рішення про коригування митної вартості товару №UA403030/2023/000009/2 від 16.02.2023 (а.с.19,20).

На виконання умов Договору №06/02/23, згідно із рахунком-фактурою (інвойс) від 08.02.2023 № T0004/02/2023/FVS (а.с.105), CMR від 09.02.2023 №б/н (а.с.148,149) позивачем на митну територію України ввезено товари.

13 лютого 2023 року уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 , було подано до митного оформлення митну декларацію (надалі - МД) типу ІМ40ДЕ № 23UA61U8, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: «Світильники (Ритуальні лампадки) неелектричні, без підставок і без кришок: із безбарвного скла P-35 52360 шт. Торгівельна марка: Huta Szkla «Gloss». Виробник: Huta Szkla «Gloss». - із безбарвного скла 300 - 7500 шт.; - із безбарвного скла 171 - 2970 шт.; - із безбарвного скла 320 - 3888 шт.; - із безбарвного скла 385 - 2112 шт. Використовуються для поміщення в них парафінових вкладів. застосовуються при здійсненні ритуальних послуг. Радіоелектронні засоби та випромінювальні пристрої в лампадках відсутні. Торгівельна марка: CIECH Vitrosilicon S.A. Виробник CIECH Vitrosilicon S.A. Країна виробництва: Польща (PL)» (а.с.15,16).

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою Позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

пакувальний лист № T0004/02/2023/C/WZ від 08.02.2023;

рахунок-фактура (інвойс) № T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023;

автотранспортна накладна CMR № б/н від 09.02.2023;

сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 - №PL/MF/AS 0477754 від 09.02.2023;

рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 7 від 13.02.2023;

документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 10.02.2023;

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №06/02/23 від 06.02.2023;

договір про надання послуг митного брокера № б/н від 15.09.2022;

договір (контракт) про перевезення - договір-заявка № 2 від 07.02.2023;

інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 9551579 від 10.02.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками, відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі - АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю:

« 101-1 Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів»;

« 103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»;

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»;

« 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»;

« 109-4 Перевірка правильності визначення країни походження товарів»;

« 202-1 Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»;

« 911-1 Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: «Товар(и) № 1: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Здійснити перевірку правильності визначення країни походження товару. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України».

Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

Можливо нехарактерна операція (по товарній номенклатурі) для суб`єкта ЗЕД (гр. 8), товари № 1. Рішення про необхідність проведення митного огляду слід приймати з урахуванням аналізу гр. 31 ВМД на предмет не характерності товарів для суб`єкта ЗЕД. Якщо зазначені товари видаються характерними для суб`єкта ЗЕД, слід зазначити про це в полі «Примітки» (зі стислим поясненням)».

У зв`язку із цим, митницею розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, 14.02.2023 уповноваженій особі декларанта направлено електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

«Відповідно до поданих Вами товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності:

В автотранспортній накладній (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н, зазначено інший код товару згідно УКТ ЗЕД - 94059190, однак згідно інших поданих товаросупровідних документів, а також гр. 33 МД код товару зазначений - 94055500. Згідно пакувального листа від 08.02.2023 №T0004/02/2023/CWZ та рахунку-фактури від 08.02.2023 №T0004/02/2023/C/FVS дата відправки товару - 08.02.2023, однак згідно автотранспортної накладної (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н товар був завантажений лише 09.02.2023. В графі 31 МД зазначено: «...- із безбарвного скла 385 2112 шт», однак згідно акту огляду 23UA61U8 від 13.02.2023 встановлено інший артикул: « 395». Також до митної декларації було додано документ: «цінник продукції Б/н» від 03.01.2023 за кодом 3022 (Некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023), однак ціни на товар зазначені в даному документі не відповідають цінам зазначеними в рахунку-фактурі №T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023, або взагалі відсутня інформація щодо певних артикулів.

Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 2,3 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI, а саме:

специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару;

рахунок-проформу;

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

виписку з бухгалтерської документації».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано наступні документи:

копія митної декларації країни відправлення № 23PL301010F0166130 від 10.02.2023;

інвойс-проформу на товар № Т0004/02/2023/С від 08.02.2023;

виписку із валютного відділу про оплату товару № 116 від 13.02.2023;

прайс-лист № б/н від 01.02.2023;

фактуру закупки продукції експортером № 9/2/2023 від 08.02.2023:

цінник продукції країни експортера № б/н від 03.01.2023;

каталог замовленого товару від 13.02.2023.

Також, листом від 14.02.2023 позивач повідомив орган митниці про те, що для підтвердження митної вартості подано всі документи та інших документів протягом десяти днів подаватись не буде.

16.02.2023 органом митниці складно картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (а.с.17,18).

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 16.02.2023 №UA403030/2022/000009/2, у гр. 33 якого зазначено, що «Митний орган має підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на ціну оцінюваних товарів. Товар ввозиться за непрямими контрактом від 06.02.2023 № 06/02/23. Даний контракт укладений між суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності «продавцем» польською фірмою L.T.M. Sp.z.o.o. ul. Sadowa,14. 21 500 Biala Podlaska, Polska., директором якої є Іваницький Андрій Іванович та «покупцем» даного товару українським ТзОВ «ТД ВТК» 46023, Тернопільська обл., м. Тернопіль, вул. Академіка Сахарова, буд.3. , згідно облікової карти №403/2014/0000068 особою, уповноваженою на роботу з митницею та керівником даного товариства являється ОСОБА_2 . Тобто сторони угоди є пов`язаними між собою у розумінні ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року. Інформації, щодо пов`язаності осіб декларант не показав у ДМВ. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ декларантом не надано документів, які б доводили, що даний взаємозв`язок не вплинув на митну вартість товару: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; розрахунок ціни (калькуляцію).

Здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин.

Відповідно до поданих товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності: в автотранспортній накладній (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н, зазначено інший код товару згідно УКТ ЗЕД - 94059190, однак згідно інших поданих товаросупровідних документів, а також гр. 33 МД код товару зазначений - 94055500. Згідно пакувального листа від 08.02.2023 №T0004/02/2023/C/WZ та рахунку-фактури від 08.02.2023 №T0004/02/2023/C/FVS дата відправки товару - 08.02.2023, однак згідно автотранспортної накладнаої (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н товар був завантажений лише 09.02.2023. В графі 31 МД зазначено: «... - із безбарвного скла 385 - 2112 шт», однак згідно акту огляду 23UA61U8 від 13.02.2023 встановлено інший артикул: « 395». Також до митної декларації було додано документ: «цінник продукції Б/н» від 03.01.2023 за кодом 3022 (Некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023), однак ціни на товар зазначені в даному документі не відповідають цінам зазначеними в рахунку-фактурі №T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023, або взагалі відсутня інформація щодо певних артикулів, платіжна інструкція від 13.02.2023 №116 не містить посилання на інвойс, що не дає можливості ідентифікувати з даною партією товару. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Тернопільська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували рішення про коригування митної вартості від 17.02.2022 №UA209000/2022/210091/2 та МД № UA209140/2022/013866 від 17.02.2022р де митна вартість такого товару становить 16,8422 PLN/кг., але не нижче 3,76 дол. США за кг».

(2) Рішення про коригування митної вартості товару від 27.02.2023 № UA403030/2023/000013/2 (а.с.74,75).

На виконання умов Договору №06/02/23, згідно із рахунком-фактурою (інвойс) від 20.02.2023 № T0008/02/2023/FVS, CMR від 22.02.2023 №429074 Позивачем на митну територію України ввезено товари: «Світильники (ритуальні лампадки) неелектричні, без підставок і без кришок...», «Картонні коробки (лотки)...».

27.02.2023 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 подано до митного оформлення МД) типу ІМ40ДЕ № 23UA92U9, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

Товар 1: «Світильники (Ритуальні лампадки) неелектричні, без підставок і без кришок: із безбарвного скла P-29 - 52360 шт. Використовуються для поміщення в них парафінових вкладів, застосовуються при здійсненні ритуальних послуг. Радіоелектронні засоби та випромінювальні пристрої в лампадках відсутні. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: Huta Szkla «Gloss». Країна виробництва: Польща (PL)».

Товар 2: «Картонні коробки (лотки) розміром: 395х295х40 мм 42000 шт., призначенні для пакування свічок. Торгова марка: немає даних. Виробник: ZUH «IWONKA». Країна виробник: Польща/PL».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подано наступні документи:

пакувальний лист №Т0008/02/2023/С/WZ від 20.02.2023;

рахунок-фактура (інвойс) №Т0008/02/2023/C/FVS від 20.02.2023;

автотранспортна накладна CMR №429074 від 22.02.2023;

декларація про походження товару № T0008/02/2023/C/FVS від 20.02.2023;

сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 - №PL/MF/AS 0477773 від 24.02.2023;

рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 83 від 22.02.2023;

документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 76 від 22.02.2023;

прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 01.02.2023;

некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001-3021, 3023) - фактура закупки коробки FA/50/ від 21.02.2023;

некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001-3021, 3023) - фактура закупки коробки FA/165/ від 201.02.2023;

некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001-3021, 3023) - цінник продукції № б/н від 03.01.2023;

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 06/02/23 від 06.02.2023;

договір про надання послуг митного брокера № б/н від 15.092022;

договір (контракт) про перевезення № 4 від 21.02.2023;

інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 9595712 від 22.02.2023;

інші некласифіковані документи - лист виробника продукції № б/н від 14.02.2023;

інші некласифіковані документи - лист експортера № б/н від 23.02.2023;

інші некласифіковані документи - фото картонної коробки від 23.02.2023;

інші некласифіковані документи - фото скла від 23.02.2023;

копія митної декларації країни відправлення № 23PL301010E0222714 від 22.02.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, АСМО «Інспектор» згенеровано наступні форми митного контролю:

« 101-1 Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів»;

« 103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»;

« 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

« 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»;

« 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»;

« 109-4 Перевірка правильності визначення країни походження товарів»;

« 115-7 Перевірка з метою виявлення товарів, що підозрюються у порушенні прав інтелектуальної власності відповідно до розділу XIV Митного кодексу України№»;

« 117-2 Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів із залученням спеціалізованого підрозділу митниці для перевірки числового значення заявленої митної вартості»;

« 203-1 Проведення повного митного огляду - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»;

« 211-1 Проведення митного огляду із залученням підрозділу з питань протидії митним правопорушенням митниці для перевірки достовірності заявлених відомостей»;

« 902-1 Застосування ваговимірювальних пристроїв»;

« 911-1 Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

«Товар(и) № 1: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Здійснити перевірку правильності визначення країни походження товару.

По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару:

(1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України».

Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

Товар №2: В електронному інвойсі відсутня інформація щодо торговельної марки товару. При цьому товар за відповідним кодом згідно з УКТ ЗЕД наявний у Митному реєстрі ОПІВ. Розглянути питання щодо здійснення заходів, передбачених Порядком застосування заходів щодо сприяння захисту прав інтелектуальної власності та взаємодії митних органів з правовласниками, декларантами та іншими заінтересованими особами, затвердженого наказом Мінфіну від 09.06.2020 № 281 (в тому числі щодо необхідності проведення митного огляду)».

У зв`язку із чим митницею розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, 27.02.2023 уповноваженій особі декларанта направлено електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: «Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось), прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи:

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

виписку з бухгалтерської документації;

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.

Прошу надати додаткові документи, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Прошу надати додаткові документи, які підтверджують наявності задекларованих товарів у реєстрі товарів, що містять об`єкти права інтелектуальної власності та інформація щодо торговельної марки товару.

Прошу надати додаткові документи, які підтверджують правильності визначення країни походження товарів».

27.02.2023 декларантом листом повідомлено орган митниці про те, що для підтвердження митної вартості товарів подано всі документи. А тому, додаткові документи на протязі 10 днів подаватись на будуть.

27.02.2023 відповідачем складено картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2023/000123, згідно з якою, за результатами перевірки митної декларації або документа, що її замінює, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, уповноваженій особі декларанта повідомлено про відмову в митному оформленні товарів (а.с.71,72).

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 27.02.2023 №UA403030/2022/000013/2, у гр. 33 якого зазначено, що «Митний орган має підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на ціну оцінюваних товарів. Товар ввозиться за непрямими контрактом від 06.02.2023 № 06/02/23. Даний контракт укладений між суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності «продавцем» польською фірмою L.T.M. Sp.z.o.o. ul. Sadova,14, 21-500 Biala Podlaska, Polska, директором якої є Іваницький Андрій Іванович та покупцем даного товару українським ТзОВ «ТД ВТК» 46023, Тернопільська обл., м. Тернопіль, вул. Академіка Сахарова, буд.3 код ЄДРПОУ 3904589, згідно облікової картки №403/2014/0000068 особою, уповноваженою на роботу з митницею та керівником даного товариства являється ОСОБА_2 . Тобто сторони угоди є пов`язаними між собою у розумінні ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року. Інформації,щодо пов`язаності осіб декларант не показав у ДМВ. Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ декларантом не надано документів, які б доводили, що даний взаємозв`язок не вплинув на митну вартість товару: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; розрахунок ціни (калькуляцію). Здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин. Відповідно до поданих товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності.

Згідно пакувального листа від 20.02.2023 №Т0008/02/2023/С/WZ та рахунку-фактури від 20.02.2023 №Т0008/02/2023/С/FVS дата відправки товару 20.02.2023, однак згідно автотранспортної накладної (Road consignment note) від 22.02.2023 №429074 товар був завантажений лише 22.02.2023. Також до митної декларації було додано документ: «цінник продукції Б/н» від 03.01.2023 за кодом 3022 (Некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023), однак ціни на товар зазначені в даному документі не відповідають цінам зазначеними в рахунку-фактурі №T0008/02/2023/C/FVS від 20.02.2023, або взагалі відсутня інформація щодо певних артикулів. В графі 20 ЕМД вказано умови поставки FCA Szczuczyn, Polska, однак згідно інших поданих товаросупровідних документів (пакувального листа від 20.02.2023 №T0008/02/2023/C/WZ та рахунку-фактури від 20.02.2023 №T0008/02/2023/C/FVS) умови поставки FCA Poczesna, Ukraina. У ході проведеного огляду і зважування встановлено, що на товарах відсутнє будь-яке маркування. що стосується виробника та торгової марки. Упакування промарковані етикеткої із зазначенням наступних даних: «GLOSS B-INVESTMENTS Sp.z.o.o. Sp.k 64-125 PONIEC, ul.Krobska Szosa 9». Під час проведння зважування вантажу встановлено розбіжності ваги нетто. Вага нетто 1шт. світильника становить 0,145 кг. Відповідно, загальна вага нетто 0,145кг*52360 шт.=7592,2 кг. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Тернопільська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували рішення про коригування митної вартості від 17.02.2022 №UA209000/2022/210091/2 та МД № UA209140/2022/013866 від 17.02.2022р де митна вартість такого товару становить 16,7943 PLN/кг., але не нижче 3,76 дол. США за кг».

(3) Рішення про коригування митної вартості №403030/2023/000026/2.

На виконання умов Договору № 06/02/23, згідно із рахунком-фактурою (інвойс) від 16.03.2023 № T0004/03/2023/C/FVS, CMR від 16.03.2023 №б/н позивачем на митну територію України ввезено товари: «Світильники (ритуальні лампадки) неелектричні, з підставкою і з кришкою..., світильники (ритуальні лампадки) неелектричні, без підставки і без кришки».

27 березня 2023 року уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 , подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № 23UA81U3, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: «Світильники (Ритуальні лампадки) неелектричні, з підставкою і з кришокою: LS1 ROMA - 156 шт.; LS2 Ravenna - 432 шт. Світильники (Ритуальні лампадки) неелектричні, без підставкою і без кришоки: Ємність скляна Р-35-10472 шт; Ємність скляна 134-7680 шт; Ємність скляна 273-2016 шт; Ємність скляна 378-2280 шт; Ємність скляна 303-1288 шт; Ємність скляна 320-1296 шт; Ємність скляна 393-2280 шт. Використовуються для поміщення в них парафінових вкладів, застосовуються при здійсненні ритуальних послуг. Радіоелектронні засоби та випромінювальні пристрої в лампадках відсутні. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: Firma «INTERLIGHT»; GLOSSS B-INVESTMENTS Sp.z.o.o.; CIECH Vitrosilicon S.A. Країна виробництва: Польща (PL). Всього 96 упаковок розміщені на 16 піддонах».

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

пакувальний лист № T0004/03/2023/G/WZ від 16.03.2023;

рахунок-фактура (інвойс) № T0004/03/2023/G/FVS від 16.03.2023;

автотранспортна накладна CMR № б/н від 16.03.2023;

сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 - №?PL/MF/AT 0080761 від 16.03.2023;

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104) подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 06/02/23 від 06.02.2023;

договір про надання послуг митного брокера № б/н від 15.09.2022;

інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 9716206 від 24.03.2023;

інші некласифіковані документи - фото лампадки від 03.03.2023;

копія митної декларації країни відправлення № 23PL301010E0335537 від 16.03.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, АСМО «Інспектор» згенеровано наступні форми митного контролю: 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; « 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України».

27.03.2023 уповноваженій особі декларанта органом митниці направлено електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: «Відповідно до поданих Вами товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності: існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем міг вплинути на ціну оцінюваних товарів. Товар ввозиться за непрямими контрактом від 06.02.2023 № 06/02/23. Даний контракт укладений між суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності «продавцем» польською фірмою L.T.M. Sp.z.o.o. ul Sadowa,14. 21500 Biala Podlaska, Polska, директором якої є Іваницький Андрій Іванович та «покупцем» даного товару українським ТзОВ "ТД ВТК" 46023, Тернопільська обл, м.Тернопіль, вул. Академіка Сахарова, буд.3. , згідно облікової карти №403/2014/0000068 особою, уповноваженою на роботу з митницею та керівником даного товариства являється ОСОБА_2 . Тобто сторони угоди є пов`язаними між собою у розумінні ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року. Інформації, щодо пов`язаності осіб декларант не показав у ДМВ. В електронному інвойсі зазначено що вага нетто артикулу - LS1 ROMA в кількості 156шт становить 6214,40 кг, а вага брутто 6870,40 кг, однак це загальна вага всіх товарів. Також в графі 31 не зазначено що товар запакований в 96 коробках(пакунках). В рахунку-фактурі № T0004/03/2023/C/FVS від 16.03.2023 відсутні дата та підпис отримувача. Також в сертифікаті про походження товару форми EUR.1 № PL/MF/AT 0080761 від 16.03.2023 невірно зазначено номер рахунку-фактури, що не дає змоги ідентифікувати партію товару, на яку було видано даний сертифікат.

Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 2,3 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI, а саме:

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару;

рахунок-проформу;

банківські платіжні документи;

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

виписку з бухгалтерської документації;

якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково надано: фактуру № 54/2023 від 01.03.2023; фактуру № 13/36/2023 від 15.03.2023.

Також, листом від 28.03.2023 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що для підтвердження митної вартості подано всі документи, а відтак, інші документи напротязі 10 днів надаватись на буде.

27.03.2023 відповідачем складено картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2023/000187, згідно з якою, за результатами перевірки митної декларації або документа, що її замінює, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, уповноваженій особі декларанта повідомлено про відмову в митному оформленні товарів (а.с.101,102).

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 28.03.2023 №UA403030/2022/000026/2, у гр. 33 якого зазначено: «Митний орган має підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на ціну оцінюваних товарів. Товар ввозиться за непрямими контрактом від 06.02.2023 № 06/02/23. Даний контракт укладений між суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності «продавцем» польською фірмою L.T.M. Sp.z.o.o. ul. Sadowa,14. 21 500 Biala Podlaska, Polska., директором якої є ОСОБА_2 та «покупцем» даного товару українським ТзОВ «ТД ВТК» 46023,Тернопільська обл., м. Тернопіль, вул. Академіка Сахарова, буд. 3, , згідно облікової карти №403/2014/0000068 особою, уповноваженою на роботу з митницею та керівником даного товариства являється ОСОБА_2 . Тобто сторони угоди є пов`язаними між собою у розумінні ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року. Інформації, щодо пов`язаності осіб декларант не показав у ДМВ. Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ декларантом не надано документів, які б доводили, що даний взаємозв`язок не вплинув на митну вартість товару: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс- листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; рахунок-проформу; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин. Відповідно до поданих товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності. В електронному інвойсі зазначено що вага нетто артикулу - LSI ROMA в кількості 156 шт. становить 6214,40 кг, а вага брутто 6870,40 кг, однак це загальна вага всіх товарів. Також в графі 31 не зазначено що товар запакований в 96 коробках(пакунках). В рахунку- фактурі № T0004/03/2023/C/FVS від 16.03.2023 відсутні дата та підпис отримувача. Також в сертифікаті про походження товару форми EUR.1 № PL/MF/AT 0080761 від 16.03.2023 невірно зазначено номер рахунку- фактури, що не дає змоги ідентифікувати партію товару, на яку було видано даний сертифікат. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах і митній декларації та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Тернопільська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували рішення про коригування митної вартості від 17.02.2022 №UA209000/2022/210091/2 та МД № UA209140/2022/013866 від 17.02.2022р де митна вартість такого товару становить 16,3568 PLN/кг., але не нижче 3,76 дол. США за кг».

Не погоджуючись із даними рішенням позивач звернувся із даним позовом до окружного адміністративного суду.

Оцінка суду.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частина перша, друга статті 51).

За приписами частин першої шостої статті 52 цього Кодексу, визначає, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування. У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості. У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою. В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.

Приписи статті 53 МК України, визначають, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частини перша п`ята статті 54 МК України, визначають, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної варт ості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Статті 55 МК України унормовує, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (наказ Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Перелік додаткових складових до ціни договору»).

Під час митного оформлення при прийнятті митним органом письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді. У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.

За змістом статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із приписами статті 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Стаття 64 МК України, передбачає, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості. У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Рішення про коригування митної вартості товару № UA403030/2023/000009/2 від 16.02.2023, № UA403030/2023/000013/2 від 27.02.2023, №UA403030/2023/000026/2 від 28.03.2023 (далі оскаржувані рішення) характеризуються єдністю правових підстав для прийняття.

У всіх випадках, приймаючи оскаржувані рішення, відповідач виходив з того, що Договір №06/02/23 укладений між пов`язаними особами, оскільки ОСОБА_2 одночасно виступає директором польської фірми L.T.M. Sp.z.o.o. (продавець) та керівником ТОВ «ТД ВТК» (покупець). З огляду на це, відповідач дійшов висновку, що «… існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на ціну оцінюваних товарів».

Суд звертає увагу, що протягом 2018-2019 років Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду сформував усталену судову практику у справах про оскарження рішень органів митниці про коригування митної вартості товару, які прийнятті з підстав визнання покупця і продавця пов`язаними особами.

Той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій статті 58 МК України, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце. У разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Тобто, з наведених норм слідує, що обов`язок доведення того, що пов`язаність між продавцем та покупцем вплинула на митну вартість задекларованого товару, лежить на органу митниці. У разі якщо митниця, як суб`єкт владних повноважень не справляється з цим обов`язком, то необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій статті 58 МК України, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

У нашому випадку, митницею таких обґрунтувань не надано, а отже в силу частини чотирнадцятої статті 58 МК України слід вважати, що такі взаємовідносини не вплинули на ціну оцінюваних товарів (правовий висновок, викладений в постановах КАС ВС від 09.04.2019 у справі № 825/1575/17, від 19.02.2019 у справі № 825/5566/16, від 19.02.2019 у справі № 825/2312/16, від 12.02.2019 у справі № 826/5562/16, від 24.01.2019 у справі № 826/2277/16, від 20.02.2018 у справі № 819/953/16, від 13.03.2018 у справі № 804/5688/16 та інші).

Отже, ознака «пов`язаності осіб» повинна «мати вплив на ціну товару» (п.4 ч.1 ст.58 МК України). Наявність такого впливу обов`язково підлягає доведенню органом митниці (відповідачем). Бо в іншому випадку, коли ознака «пов`язаності осіб» присутня, а «вплив на ціну товару» не доведений (відсутній), то діє презумпція правомірності дій декларанта (позивача).

Своє чергою, коли ознака «пов`язаності осіб» присутня, а вплив не доведений, то підтвердження заявленої митної вартості товару відбувається в загальному порядку.

Оскільки орган митниці тільки припустив (бо жодних доводів з цього приводу не навів), що ознака «пов`язаності осіб» «мала вплив на ціну товару», то в цій частині доводи відповідача не відповідають правильному застосування аналізованих норм Митного кодексу України.

Що стоється документів, які покликані підтвердити числові значення митної вартості товару.

Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.

Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником «якщо», а в пункті 5, послуговується словосполученням «за наявності».

Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки обов`язковості. Так, коли відбувся розрахунок за договором, то подання банківських платіжних документів, які стосуються вартості оплачуваного товару, є обов`язковим або, якщо договором охоплювався обов`язок однієї із сторін застрахувати товар, то подання страхових документів, є обов`язковим.

Судом вище деталізовано перелік документів, які подавались декларантом разом із кожною митною декларацією.

Зокрема, під час подання МД ІМ40ДЕ № 23UA61U8 (стосується рішення №UA403030/2023/000009/2 від 16.02.2023), декларантом на підтвердження митної вартості товару подано: пакувальний лист № T0004/02/2023/C/WZ від 08.02.2023; рахунок-фактура (інвойс) № T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023; автотранспортна накладна CMR № б/н від 09.02.2023; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 - №PL/MF/AS 0477754 від 09.02.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 7 від 13.02.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 10.02.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 06/02/23 від 06.02.2023; договір про надання послуг митного брокера № б/н від 15.09.2022; договір (контракт) про перевезення - договір-заявка № 2 від 07.02.2023.

Надаючи правову оцінку поданим документам, суд звертає увагу, що п.3.1 Договору № 06/02/23, передбачена можливість проведення оплати на умовах «післяплати» на основі фактури, не пізніше 90 днів після поставки.

Як убачається з рахунку-фактури (інвойс) № T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023 (а.с.23) сторони погодили проведення оплати товару на умовах «післяплати» до 10 травня 2023 року. Це означає, що наявність в декларанта банківських платіжних документів, станом на момент подання МД, виключалось умовами даного договору та закріпленими в ньому умовами проведення розрахунків.

А тому, суд повторно наголошує, що перелік документів, які визначають митну вартість товарів закріплюється виключно в частині другій статті 53 МК України. Тож, документи, які додавались до митної декларації в повній мірі відповідали приписам частини другої статті 53 МК України.

Після того, коли декларант подав митну декларацію разом із вказаними документами, митний орган здійснює їх аналіз на предмет наявності:

(1) розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

(2) ознак підробки;

(3) відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

(4) відсутності відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Саме із встановленням таких обставин (однієї або декількох) МК України пов`язує право митного органу скористатись правилом, що передбачене частиною третьої статті 53 МК України витребувати документи, що охоплені приписами цієї частини статті. При цьому, митний орган має право витребувати не всі документи, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, а лише ті, які пов`язані із встановленими обставинами та за конкретизованим переліком. Таку вимогу декларант виконує протягом десяти календарних днів.

Наведене має визначальне значення для митного органу, оскільки пов`язується із правом митного органу прийняти одне із таких рішень:

1) про коригування митної вартості товару (це стосується спірної ситуації) (ст.55 МК України);

2) про відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом вартістю (ч.6 ст.54 МК України).

Якщо декларант не був поінформований про конкретний перелік документів, які повинен надати на вимогу митного органу та про підстави, що обумовлюють їх витребування, то в подальшому митний орган не може зробити висновок про те, що декларантом не подано якийсь із документів для підтвердження або спростування існування обставин, для яких вони вимагалися.

Митний орган витребував у декларанта додаткові документи із застосуванням наступного формулювання:

«Відповідно до поданих Вами товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності:

В автотранспортній накладній (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н, зазначено інший код товару згідно УКТ ЗЕД - 94059190, однак згідно інших поданих товаросупровідних документів, а також гр. 33 МД код товару зазначений - 94055500. Згідно пакувального листа від 08.02.2023 №T0004/02/2023/CWZ та рахунку-фактури від 08.02.2023 №T0004/02/2023/C/FVS дата відправки товару - 08.02.2023, однак згідно автотранспортної накладної (Road consignment note) від 09.02.2023 б/н товар був завантажений лише 09.02.2023. В графі 31 МД зазначено: «...- із безбарвного скла 385 2112 шт», однак згідно акту огляду 23UA61U8 від 13.02.2023 встановлено інший артикул: « 395». Також до митної декларації було додано документ: «цінник продукції Б/н» від 03.01.2023 за кодом 3022 (Некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023), однак ціни на товар зазначені в даному документі не відповідають цінам зазначеними в рахунку-фактурі №T0004/02/2023/C/FVS від 08.02.2023, або взагалі відсутня інформація щодо певних артикулів.

Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 2,3 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI, а саме: специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; рахунок-проформу; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації».

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано наступні документи: копія митної декларації країни відправлення № 23PL301010F0166130 від 10.02.2023; інвойс-проформу на товар № Т0004/02/2023/С від 08.02.2023; виписку із валютного відділу про оплату товару № 116 від 13.02.2023; прайс-лист № б/н від 01.02.2023; фактуру закупки продукції експортером № 9/2/2023 від 08.02.2023; цінник продукції країни експортера № б/н від 03.01.2023; каталог замовленого товару від 13.02.2023.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо).

Первинні документи, створені автоматично в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови наявності накладеного електронного підпису чи печатки з дотриманням вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Аналогічні за змістом положення містяться в пункті 2 «Первинні документи» Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 1995 р. за № 168/704.

В пункті 3 частини 2 статті 53 МК України зазначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу). Тобто, в цьому випадку законодавець вживає поняття інвойсу та рахунку-проформи як тотожні. Проте, рахунок-фактура (інвойс) та рахунок-проформа, є різними за своїми змістом та юридичними наслідками документами.

У міжнародному законодавстві існують декілька видів інвойсів. Однак на території нашої держави всі види інвойсів застосовуються не так часто, тому найбільш застосовувані та поширені види інвойсів в Україні є - проформа-інвойс та комерційний інвойс.

Проформа-інвойс це документ, у якому зазначається обов`язок продавця товарів (виконавця послуг) поставити товари (надати послуги) покупцю за наперед обговореною ціною.

Ціна послуг та перелік товарів у цьому виді інвойсу не є остаточним, та у подальшому може змінюватись без проблем. Проформа-інвойс зазвичай складається у випадках, коли товар поставляється безоплатно (гуманітарна допомога, для участі у виставках, акціях, аукціонах тощо). Відмінність проформи-інвойсу полягає в тому, що деякі дані можуть бути не остаточними, та до нього ще можуть бути внесені зміни. Наприклад, сторони можуть змінити дані щодо кількості чи моделей, типу того чи іншого товару.

А вже інвойс із остаточними змінами та узгодженими даними формуватиме рахунок-фактуру (комерційний інвойс).

Комерційний інвойс (саме такий інвойс надано позивачем для підтвердження митної вартості товару) це документ, що використовується для митної декларації під час продажу товарів, експортованих через міжнародні кордони.

Цей документ є обов`язковим для проходження митниці. Без нього не розмитнять товар та не допустять на територію держави. Він виписується одночасно із відвантаженням товару та надсилається покупцеві.

Таким чином, на переконання суду, належним чином оформлений комерційний інвойс, є документом, який підтверджує остаточно визначену вартість товару, в розумінні частини 2 статті 53 МК України.

У той же час, орган митниці витребуючи у декларанта документи не переслідував завдань, які покладені на митницю на даній стадії. Головним завданням для органу митниці є перевірка документів, які стосуються виключно ціни товару, а не всіх документів, які знаходяться в розпорядженні декларанта, безвідносно до того, чи мають вони відношення до ціни. Незважаючи на сталість та узгодженість судової практики у даній категорії спорів, орган митниці систематично демонструє свавільний підхід, який не пропорційно втручається в охоронювані законом права декларанта. Змушує останнього шукати захисту своїх прав у суді протягом тривалого часу. А, самі дії та рішення органу митниці є прихованою формою документальної перевірки суб`єкта господарювання. Але, навіть під час перевірки об`єктом контролю є не всі документи, а виключно ті, які відповідають заявленому раніше предмету та підставам її проведення.

Відповідно до частини першої статті 345 МК України, документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких митні органи переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних та інших платежів, а також пені, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.

Правове регулювання документальних перевірок здійснюється статтями 345-355 Митного кодексу України.

У світлі встановлених обставин, суд погоджується з позивачем, що розбіжності стосовно коду УКТ ЗЕД, дати завантаження товару, дати складання експортної фактури № T0004/02/2023/C/FVS і пакувального листа № 0004/02/2023/C/WZ не впливають на числові значення митної вартості товару.

Крім того, суд звертає увагу на те, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс- лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару (позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 420/18880/21).

Щодо доводів митного органу про відсутність документів, що підтверджують страхування товару, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій суд вважає, що за встановлених обставин позивачем надано достатніх для митного оформлення імпортованого товару документів, аргументи відповідача не дають обґрунтованих підстав ставити під сумнів правильність обчислення митної вартості оцінюваного товару, оскільки неузгодженості, розбіжності або недоліки у документах, про які зазначає відповідач, є необґрунтованими та могли вплинули на правомірність визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту).

Доречно зауважити, що відомості з АСАУР носять допоміжний інформаційних характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару (правовий висновок, викладено в постанові КАС ВС від 25.08.2023 у справі № 810/693/17).

Крім того, суд наголошує, що митний орган має витребувати вказані документи лише після встановлення відповідних підстав, що визначені частиною 3 статті 53 МК України та деталізовані судом вище.

Аналогічну позицію суд займає стосовно ненадання виписки з бухгалтерської документації. Додатково, суд наголошує на тому, що митний орган не мав правових підстав перейти до витребування документів, передбачених частиною 4 статті 53 МК України, за відсутності обґрунтованих та документально підтверджених для цього підстав « … вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість… ». А, як указувалось раніше, таких обґрунтувань органом митниці не надано.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, право витребувати документи, які передбачені частиною третьої статті 53 МК України реалізується наступним чином:

1) декларант подав документи, які, передбачені частиною другою статті 53 МК України;

2) митний орган здійснив перевірку поданих документів на предмет установлення обставин, що передбачені частиною третьою статті 53 МК України;

3) митний орган за результатами перевірки поданих документів декларантом документів, що передбачені частиною другою статті 53 МК України встановив:

(а) розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару (обов`язковою ознакою, є те, що такі розбіжності «повинні мати вплив». Тобто, сама по собі наявність певних розбіжностей в документах, які не можуть «мати вплив» на визначення митної вартості товару, не може бути підставою для витребування документів);

(б) документи містять ознаки підробки;

(в) документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

(г) відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

4) митний орган визначив перелік документів, які, у зв`язку із встановленими обставинами, викликають в нього обґрунтований сумнів;

5) митний орган надіслав на адресу декларанта письмову вимогу.

Із наведеного вбачається, що відповідач указаного не врахував:

1) не звернув уваги на перелік документів, які надав декларант;

2) не встановив документів та пов`язаних з ними обставин, що викликають обґрунтований сумнів;

3) не встановив переліку документів, які повинні бути надані декларантом для спростування встановлених обставин (обґрунтованого сумніву).

З огляду на це, окремі неточності, які не мають впливу на визначення числового значення митної вартості товару і дають змогу ідентифікувати вартісні показники зовнішньоекономічної операції, не можуть ставити під сумнів добросовісність декларанта під час визначення митної вартості товару.

Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.

Висновки досягнуті судом у даній справі узгоджуються із правозастосовною практикою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду викладеною в постановах від 04.10.2023 у справі № 820/2660/18, від 20.09.2023 у справі № 821/411/18, від 20.09.2023 у справі № 815/6803/17, від 20.09.2023 у справі № 815/6840/17, від 20.09.2023 у справі № 815/5783/17, від 20.09.2023 у справі № 815/6805/17, від 14.09.2023 у справі № 817/1799/16, від 13.09.2023 у справі № 818/469/17, від 25.08.2023 у справі № 810/3516/16, від 25.08.2023 у справі № 810/693/17, від 15.08.2023 у справі № 815/2765/17 та інші.

В адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб такого суб`єкта, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єктів приватного права (позиція, викл. в постанові Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 500/26/22).

Таким чином, рішення про коригування митної вартості товарів від 16.02.2023 №UA403030/2023/000009/2 є протиправним та підлягає скасуванню, а за ним - картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2023/000101.

Надаючи правову оцінку рішенням про коригування митної вартості товару № UA403030/2023/000013/2 від 27.02.2023, від 28.03.2023 № UA403030/2023/000026/2 та карткам картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2023/000126 та № UA403030/2023/000187, суд виходить з аналогічних міркувань, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

За правилами статей 132, 139, 143 КАС України, суд вирішив стягнути з Тернопільської митниці в користь позивача судові витрати у виді сплаченого судового збору в сумі 7376 (сім тисяч триста сімдесят шість) грн 39 копійок, що підлягав сплаті при зверненні до суду із даним позовом.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати:

-рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2023/000009/2 від 16.02.2023;

-рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2023/000013/2 від 27.02.2023;

-рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2023/000026/2 від 28.03.2023;

- картку відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2023/000101;

- картку відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2023/000126;

- картку відмови в прийняття митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2023/000187.

Стягнути з Тернопільської митниці в користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД ВТК» судові витрати у виді сплаченого судового збору в сумі 7376 (сім тисяч триста сімдесят шість) грн 39 копійок, за звернення до суду із позовною заявою.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 19 жовтня 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач: - Товариство з обмеженою відповідальністю "ТД ВТК" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Академіка Сахарова, 3,м. Тернопіль,46023 код ЄДРПОУ/РНОКПП 39045489);

відповідач: - Тернопільська митниця (місцезнаходження/місце проживання: вул. Текстильна, 38,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46004 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43985576);

Головуючий суддя Мандзій О.П.