Справа № 160/16047/23
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Кучми К.С.
при секретарі судового засідання - Казаковій Л.А.
за участю:
представника позивача - Кормушина В.О.
представника відповідача - Блохіна О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпро в режимі відеоконференції адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,
Позивач 06.07.2023 року через систему "Електронний суд" звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 17.05.2023 року № 904к, яким до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та наказ від 19.05.2023 року № 318 о/с, яким його було звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
- поновити його на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції;
- стягнути з відповідача на його користь середній заробіток шляхом множення розміру середньоденного заробітку на кількість календарних днів (за період вимушеного прогулу) за час вимушеного прогулу.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що згідно із витягом до наказу по особовому складу від 13.03.2017 року № 92 о/с відповідно до ч.2 ст.47, ч.1 ст.49, ч.1 ст.56 Закону України "Про Національну поліцію" вперше прийнято на службу в поліцію за результатами конкурсу та призначено ОСОБА_1 , оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Перещепинського відділення поліції Новомосковського відділу поліції, присвоївши спеціальне звання "сержант поліції", де останній у період часу з 2017 року по 2023 рік проходив службу на різних посадах у структурі ГУНП в Дніпропетровській області. Позивач вважає, що наказ відповідача від 17.05.2023 року № 904к, яким до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та наказ від 19.05.2023 року № 318 о/с, яким його було звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) є протиправними. Так як жодного дисциплінарного проступку, за вчинення якого до позивача могло б бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, він не вчиняв, службове розслідування, яке передувало звільненню, вважає проведеним однобоко, упереджено, а прийнятий висновок службового розслідування та в подальшому накладене дисциплінарне стягнення вважає необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню. Позивач зазначає, що застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідає критеріям обґрунтованості, розумності та пропорційності.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.
До суду 26.07.2023 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказується, що заступник начальника ВКП Павлоградського РВП ГУНП капітан поліції Малишко П.С., у порушення вимог пунктів 7, 9 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 р. № 757, виїхав у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, передрейсовий інструктаж водіїв не пройшов, після повернення з відрядження транспортний засіб до постійного місця зберігання не повернув та у період з 25.03.2023 р. по 29.03.2023 р., без відповідного дозволу керівника, тримав транспортний засіб за межами Павлоградського РВП ГУНП. Позивач не спростовує факту керування транспортним засобом без дорожнього листа, не проходженні передрейсового інструктажу водіїв, а лише зазначає що дозвіл на виїзд йому було надано безпосереднім керівником для виїзду до СТО у м.Новомосковськ. Згідно із поясненнями начальника Павлоградського РВП ГУНП підполковника поліції Варяниці С.Р. вбачається, що капітан поліції ОСОБА_1 з рапортом про надання йому дозволу на виїзд вищезазначеного автомобіля до СТО для проведення ремонтних робіт, в усній або письмовій формі, не звертався.
Відповідач вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що останній знаходився на лікарняному під час винесення оспорюваних наказів ГУНП від 17.05.2023 р. № 904к, наказу ГУПП від 19.05.2023 р. № 318 о/с, оскільки ним не було надано доказів направлення інформування про знаходження на лікарняному до дисциплінарної комісії з проведення службового розслідування та згідно із ч.2 ст.22 Дисциплінарного статуту НПУ від 15.03.2018 року № 2337-VIII дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Таким чином, керівником ГУНП прийнято одне з допустимих рішень - дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, враховуючи умови воєнного стану в Україні встановленого у зв`язку з збройною агресією російської федерації на території України, що є підставою для відмови у задоволенні позову.
Від позивача 23.08.2023 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що начальником УГІ ГУНП був поданий рапорт про продовження строку проведення службового розслідування до 17.05.2023 р. З копії рапорту вбачається, що дата якою датований рапорт є виправленою. Не зрозуміло якою датою датується рапорт 1 чи 2 травня 2023 р. На підставі цього рапорту був винесений наказ про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 17.04.2023 р. № 872. Тобто з розрахунком календарних днів з 17.04.2023 р. п`ятнадцятий день службового розслідування вважається 01.05.2023 р. Наказ № 961 про продовження строку проведення службового розслідування датується 02.05.2023 р., що є 16 днем. З цього випливає, що від першої дати наказу про призначення службового розслідування та датою наказу про продовження службового розслідування 16 календарних днів, тобто відповідач не дотримався та порушив строки проведення службового розслідування.
Позивач також вказав, що з наказом № 904к від 17.05.2023 р. про застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби поліції, а також з наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.05.2023 р. № 318 о/с він ознайомлений не був належним чином. Крім того, відповідач не врахував та не зазначив, не повідомив його до яких негативних наслідків призвело встановлені порушення та яким чином зазначені дисциплінарні правопорушення призвели до порушення та підриву ділової репутації та авторитету правоохоронного органу. Відповідачем під час застосування дисциплінарного стягнення до нього не враховано положення ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту, а саме тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень його кваліфікації.
Протокольною ухвалою суду від 06.09.2023 року проведено та закрито підготовче засідання і призначено розгляд справи по суті.
Представник позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити повністю.
У судовому засіданні представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, з підстав зазначених у відзиві на позов.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач проходив службу в ГУНП в Дніпропетровській області на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП.
19.05.2023 року наказом ГУНП № 318 о/с заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" з 19.05.2023 року.
Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 17.05.2023 року № 904к, яким на останнього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Відповідно до наказу ГУНП від 17.05.2023 року № 904к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 7, 9 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 року № 757, що виразилося у виїзді у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, не проходженні передрейсового інструктажу водіїв, не своєчасному повернені транспортного засобу до постійного місця зберігання та зберіганні транспортного засобу поза межами підрозділу без відповідного дозволу керівника, а також у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, з урахуванням діючого дисциплінарного стягнення у виді зауваження, застосованого наказом ГУНП від 22.03.2023 року № 519к, застосовано до заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування проведеного відповідно до наказу ГУНП від 17.04.2023 року № 357, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Павлоградського РВП ГУНП.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону № 580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно із частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
В силу частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.03.2022 р. № 2123-IX Дисциплінарний статут Національної поліції України доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану".
Згідно із частиною другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
В силу ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частин 1, 2, 5, 6 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Статтею 27 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
Стаття 29 Дисциплінарного статуту встановлює особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, а саме у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
У ході службового розслідування встановлено, що 04.04.2023 р. за вх. № 5166 до ГУНП з Дніпропетровського управління ДВБ НПУ надійшов лист про результати перевірки службової діяльності працівників поліції Павлоградського РВП ГУНП, під час якої виявлено порушення службової та транспортної дисципліни.
Як зазначається у листі, що упродовж тривалого періоду часу у підрозділі відсутній службовий автомобіль "Ssang Yong Action", н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні). Шляховий лист №1/1398 до вказаного автомобіля, знаходиться у приміщенні чергової частини Павлоградського РВП ГУНП, а ключі від автомобіля відсутні. Згідно із зазначеним шляховим листом, останній раз автомобіль експлуатувався 16.03.2023 р., та відповідно до інших книг та журналів, які знаходяться в черговій частині, автомобіль повинен бути в підрозділі.
Також виявлено, що в матеріалах службового розслідування міститься повідомлення від 31.03.2023 р. № 1970/42-03/01-23 за підписом ОСОБА_2 , який зазначає, що ОСОБА_1 відсутній на роботі з 23.03.2023 р. та відомості про його знаходження на лікарняному відсутні.
Так, згідно із наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 23.03.2023 р. № 539к про відрядження поліцейських Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області до Полтавської області був відряджений з 23.03.2023 р. по 25.03.2023 р. на службовому автомобілі "Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 заступник начальника ВКП Павлоградського ВП капітан поліції ОСОБА_1 та інші поліцейські за підписом начальника ГУНП в Дніпропетровській області.
Як сам відповідач зазначає, що згідно із наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 23.03.2023 р. № 539к, капітана ОСОБА_1 було відряджено до Полтавської області разом з іншими поліцейськими для виконання та проведення заходів в рамках кримінального провадження зазначеного у наказі.
Тобто доводи відповідача про те, що капітан поліції ОСОБА_1 був відсутній на роботі в період з 23.03.2023 р. по 25.03.2023 р. не підтверджені, адже згідно із наказом позивач перебував у відрядженні в період з 23.03.2023 р. по 25.03.2023 р.
У судовому засіданні представник позивача зазначив, що 25.03.2023 р. ОСОБА_1 прибувши з відрядження на роботу та приступив до своїх посадових обов`язків, а також повідомив, безпосереднього керівника про те, що автомобіль потребує ремонту усно та письмово у виді рапорту. Взяв службовий автомобіль "Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 та відправився до станції технічного обслуговування до м.Новомосковськ для ремонтування та технічного забезпечення вищевказаного службового автомобіля. При цьому, перед виїздом з території Павлоградського РВП ОСОБА_1 подав рапорт на ім`я начальника Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області - ОСОБА_3 , де просив дозволу на постановку службового транспорту (автомобіля ("Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 ) на ремонт у м.Новомосковськ, так як у відділку не має можливості у здійснення кваліфікаційного огляду та ремонту автомобіля. Також було повідомлено, де саме він буде знаходитись. Отримавши резолюцію від 25.03.2023 р. "Дозволяю" від керівника - ОСОБА_3 , по закінченню робочого часу ОСОБА_1 вирушив на службовому автомобілі у вказаному напрямку. 27.03.2023 р. позивач відчув себе погано та помітив ознаки хвороби. Після чого розуміючи, що погано себе почуває, звернувся до лікаря та в день захворювання, в телефонному режимі повідомив свого керівника - ОСОБА_3 та відділ кадрового забезпечення Павлоградського РВП, що захворів та про відкриття лікарняного, а також те, що автомобіль відремонтований та в цей день не має можливості повернути автомобіль на територію Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області. По закінченню ремонту автомобіля "Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 позивачем було відігнано вищевказаний автомобіль на вул.Гетьманську, б.31 для повернення до Павлоградського РВП. Як відомо позивачу в подальшому працівниками Павлоградського РВП в Дніпропетровській області було доставлено на територію до Павлоградського РВП. З приводу запису у книгу виїзду транспортних засобів позивач пояснив, що з великим навантаженням та об`ємом роботи не встиг зробити відповідний запис. Інструктаж позивач проходить кожного разу при виїзді автомобіля, який проводиться відповідним керівництвом.
Так в матеріалах службового розслідування міститься пояснення позивача з цього приводу, де останній зазначає, що автомобіль з 26.03.2023 р. по 29.03.2023 р. знаходиться за адресою вул.Сучкова, 126, за якою розташоване СТО в гаражному кооперативі "Вояж" до якого був пригнаний автомобіль з метою ремонту паливної системи.
Також факт того, що автомобіль дійсно перебував на ремонті підтверджує акт № 37/2 виданий СТО (ФОП ОСОБА_4 ) від 27.03.2023 р.
З наданих копій матеріалів службового розслідування вбачається, що окремими поліцейськими були надані пояснення.
В своїх поясненнях старший інспектор ОСОБА_5 , повідомляє, що 23.03.2023 р. він був на добовому чергуванні у Павлоградському РВП. Пояснює, що службовий автомобіль "Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 на нічний час доби на територію Павлоградського РВП не ставився та у журнал виїзду та повернення транспортних засобів 23.03.2023 р. вказаний автомобіль не записаний.
Проте, як зазначено у висновку дисциплінарної комісії, що проаналізувавши матеріали службового розслідування вони дійшли висновку, що заступник начальника Павлоградського РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 у порушення вимог 7, 9, 13 розділу ІІІ Порядку, виїхав у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, предрейсовий інструктаж водіїв не пройшов, після повернення з відрядження транспортний засіб до постійного місця зберігання не повернув у період з 25.03.2023 р. по 29.03.2023 р., без відповідного дозволу керівника, тримав транспортний засіб за межами Павлоградського РВП.
В наданих поясненнях та доказах позивачем зазначається, що він офіційно з 23.03.2023 р. по 25.03.2023 р. був у службовому відрядженні. 25.03.2023 р. повернувся до підрозділу. 26.03.2023 р. офіційно вихідний день. З 27.03.2023 р. по 31.03.2023 р. знаходився на лікарняному.
Тобто, суд вважає, що пояснення ОСОБА_1 до уваги дисциплінарною комісією взято не було та відповідні пояснення інспектора, який мав бути на добовому чергуванні саме 25.03.2023 року - відсутні.
З бланку пояснення начальника Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 вбачається факт вибуття у відрядження групи поліцейських на службовому автомобілі "Сангйонг", н.з. НОМЕР_1 під керуванням капітана поліції ОСОБА_1 у період з 23.03.2023 р. по 25.03.2023 р. до Полтавської області. Також він зазначає, що поліцейські повернулися до підрозділу.
Тобто безпосередній керівник був повідомлений і обізнаний де знаходяться окремі поліцейські та на якому автомобілі, а також в які проміжки часу. Крім того ОСОБА_3 зазначає, що ним на нарадах підлеглим поліцейським доводяться вимоги керівництва НПУ та ГУНП щодо безумовного дотримання службової дисципліни.
З цього також можна зробити висновок, що підлеглий капітан поліції ОСОБА_1 діяв в межах належної службової поведінки та дисципліни.
В подальшому позивач надав докази - медичні висновки про тимчасову непрацездатність у період з 27.03.2023 р. по 31.03.2023 р., а також з 31.03.2023 р. по 04.04.2023 р.
Як зазначив позивач у відповіді на відзив, що він усно звернувся до чергової частини для отримання оригіналу вищевказаного рапорту з метою долучення його як доказу, що він повідомляв начальника щодо автомобіля та дозволу на його ремонтування але йому повідомили, що рапорт не можуть знайти. Тобто дисциплінарною комісією при винесені висновку неналежним чином надавалась об`єктивна оцінка його дій/бездіяльності. Так, він при подачі оригіналу рапорту відсканував та зробив копію вищевказаного рапорту. З нього вбачається, що резолюція керівника "Дозволяю" присутня від 25.03.2023 р. Тобто керівник був належним чином повідомлений про місцезнаходження автомобіля та його місцезнаходження.
Також як зазначає відповідач у своєму відзиві, що згідно із наказом від 06.01.2023 р. №34 "Про закріплення транспортних засобів за поліцейськими Павлоградського РВП ГУНП", за відділом кримінальної поліції РВП закріплено службовий автомобіль ("Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 на синьому фоні), яким у службових справах користується капітан поліції ОСОБА_1 . За зазначеним наказом відповідальним за автотранспортну діяльність для здійснення контролю за якістю реалізації завдань, визначених у Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 р. № 757, а також для контролю за дотриманням особовим складом Павлоградського РВП ГУНП правильності використання службового автотранспорту, призначено начальника сектора логістики Павлоградського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_6 .
Пунктом 7 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України (далі - Порядок) передбачено, що усі інші одноразові виїзди оперативних і господарських транспортних засобів з однозмінним режимом роботи у вихідні та святкові дні здійснюються на підставі дозволу на виїзд службового автотранспорту у вихідні та святкові дні (додаток 3), крім випадків раптового виїзду для виконання службових завдань, при виникненні пожежі, стихійного лиха, інших надзвичайних подій. Виїзди транспортних засобів у відрядження за межі регіону здійснюються на підставі дозволу на виїзд службового автотранспорту у відрядження (додаток 4), якщо у відповідних організаційно-розпорядчих актах органів поліції марку, модель, номерний знак цих транспортних засобів не вказано.
Пунктом 9 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (Додаток 5 до Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України (пункт 9 розділу III)), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань.
Відповідно до п.12 Порядку, правильним веденням дорожніх листів, облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних за наявності всіх необхідних підписів і відповідних штампів. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції.
Позивач у відповіді на відзив також зазначив, що отримував дорожній лист в якому було зазначено його та інших працівників кримінальної поліції, як водіїв службового транспортного засобу та відповідно вимогам Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 р. № 757 проходив предрейсовий інструктаж. Після чого отримавши дорожній лист, який був заповнений відповідно до вимог Порядку, він зберігав його у службовому автомобілі разом з іншими документами на авто (техпаспортом та страховкою). Коли автомобіль було доставлено на територію Павлоградського РВП працівниками поліції поки він був на лікарняному документи на машину (дорожній лист, в якому було зазначено водієм - ОСОБА_1 ) зникли. Так, відповідач додає копію дорожнього листа № 1/1398 за березень 2023 р. на автомобіль "Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 , яка знаходиться в матеріалах службового розслідування. Але, в даному дорожньому листі відсутні дані на його ім`я та інших поліцейських які закріпленні наказом від 06.01.2023 р. № 34 про закріплення транспортних засобів за поліцейськими Павлоградського РВП, натомість зазначені водії ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Що стосується посилання у висновку службового розслідування на порушення позивачем вимог п.13 розділу III наказу МВС України "Про затвердження Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України" № 757 від 07.09.2017 р., що виразилось в керуванні службовим транспортом засобом без проходження передрейсового медичного огляду, то суд зауважує на такому.
Пунктом 13 розділу III згаданого Порядку передбачено, що перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа.
Разом з тим, у пункті 14 цього ж розділу конкретизовано, що проходження водіями передрейсового інструктажу проводиться відповідальною за автотранспортну діяльність особою і фіксується в журналі обліку інструктажів водіїв. Пунктами 1-3 розділу VIII вказаного Положення визначено, що з метою визначення здатності штатних і позаштатних водіїв до безпечного керування службовими транспортними засобами в органах поліції здійснюється медичний контроль за станом водіїв шляхом проведення щозмінних передрейсових та періодичних післярейсових медичних оглядів.
Медичні огляди водіїв органів поліції, які керують службовими транспортними засобами, проводяться медичними працівниками на підставі укладених письмових договорів з територіальними медичними закладами та установами. Допуск водіїв до керування транспортними засобами підтверджується штампом і підписом медпрацівника у відповідних розділах дорожніх листів.
Отже, поліцейський може нести відповідальність лише за керування службовим автомобільним транспортом з ухиленням від проходження передрейсового медичного огляду.
Як видно з матеріалів справи, ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 19.05.2023 р. по 22.05.2023 р., з 22.05.2023 р. по 30.05.2023 р. та 31.05.2023 р. по 02.06.2023 р., що підтверджується листками непрацездатності та випискою № 4505 із медичної картки стаціонарного хворого.
Суд також зазначає, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
- користуватися правничою допомогою.
Одночасно відповідач посилається на ч.2 ст.22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 р. № 2237-VIII - наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
З матеріалів службового розслідування вбачається, що акт про відмову відсутній та підтверджується відповіддю ГУНП в Дніпропетровській області від 06.07.2023 р. на адвокатський запит представника позивача.
В силу ч.4 ст.22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
Отже службове розслідування проведене у період тимчасової непрацездатності позивача, за його відсутності, тобто право позивача на участь в проведеному відносно нього службовому розслідуванні, на участь у процесі прийняття рішення, було порушено відповідачем.
Також ГУНП в Дніпропетровській області додатково проінформували, що сектором кадрового забезпечення Павлоградського РВП ГУНП поштовим зв`язком "УКРПОШТА" направлено лист від 22.05.2023 р. за вих. № 48-8338 разом з додатками (копія наказу ГУНП від 17.05.2023 р. № 904к та витягом наказу ГУНП від 19.05.2023 р. № 318 о/с) за місцем мешкання позивача та повторний лист від 29.05.2023 р. за вих. № 48-8734 (разом з вказаними додатками). Надалі відповідач повідомив, що відповідно до відомостей товарно-транспортних накладних від 22.05.2023 р. та від 29.05.2023 р. відправлення вручено (30.05.2023 р. та 01.06.2023 р.) особисто ОСОБА_1 .
Позивач у відповіді на відзив також зазначив, що не отримував жодних листів у вказані проміжки часу, оскільки знаходився на лікарняну та проходив лікування (з 19.05.2023 р. по 02.06.2023 р.), що підтверджується листками непрацездатності. З наявної інформації позивач звернувся до відділення "УКРПОШТА", щоб з`ясувати долю листів за інформацією ГУНП в Дніпропетровській області. Там йому повідомили, що сталась технічна помилка, листи повернулись і отримав він їх лише 24.07.2023 р.
Відповідно до п.15-16 Порядку організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 р. №328 інформація з Реєстру, що містить відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків, період і причину непрацездатності, надається тільки особі, якої зазначені відомості стосуються, її страхувальнику - за період перебування особи у трудових відносинах із ним відповідно через електронні кабінети застрахованої особи та страхувальника на порталі послуг, а також особі, яка засвідчила тимчасову непрацездатність, - через електронну систему охорони здоров`я.
Інформація з Реєстру може надаватися застрахованим особам в електронній формі через термінали доступу, в тому числі автоматизовані, суб`єктів, підключених до інформаційних сервісів на порталі послуг відповідно до укладених з Пенсійним фондом України договорів у порядку, встановленому законодавством.
На веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України в особистих кабінетах роботодавець та застрахована особа мають можливість переглянути інформацію щодо відкритого електронного лікарняного, зокрема номер лікарняного, дату відкриття та закриття. При цьому роботодавець має можливість бачити листок непрацездатності вже в перший день його відкриття закладом охорони здоров`я.
Суд звертає увагу на положення ч.1 ст.5 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", що саме ця норма передбачає зазначення дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.
Так, наказом від 19.05.2023 року № 318 о/с визначено дату звільнення позивача - 19.05.2023 року, в той час як лікарняний закрито лише 02.06.2023 року, тобто першим робочим днем є 03.06.2023 року, що свідчить про порушення відповідачем також положень вказаної норми.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява №4909/04, відповідно до п.58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torijav.Spain) від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В силу ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає за можливе визнати протиправними та скасувати наказ відповідача від 17.05.2023 року № 904к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського РВП ГУНП" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та від 19.05.2023 року № 318 о/с (по особовому складу), яким капітана поліції ОСОБА_1 заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції, звільнено зі служби в поліції з 19.05.2023 року за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції), а тому слід поновити позивача на службі в поліції на займаній ним раніше посаді з 19.05.2023 року.
Відповідно до частин 1, 2 статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Згідно із п.п.2, 3 ч.1 ст.371 КАС України рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби, про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць підлягають негайному виконанню.
Верховний Суд України у постанові від 14.01.2014 р. у справі № 21-395а13 зазначив, що суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. за № 100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок № 100).
Відповідно до п.2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
У п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" № 13 від 24.12.1999 р. зазначено, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при зазначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового додатку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.
Пунктом 8 Порядку № 100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.
Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, на число календарних днів за цей період.
Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 19.05.2023 року по 09.10.2023 року включно в розмірі 32 393,73 грн. (101 день х 320,73 грн.) сума вказана з врахуванням податків та інших обов`язкових платежів.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позову з підстав зазначених вище.
З огляду на положення ч.1 ст.139 КАС України, за наслідками розгляду цієї справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 371 КАС України, суд,
Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.05.2023 року № 904к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського РВП ГУНП" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.05.2023 року № 318 о/с (по особовому складу), яким капітана поліції ОСОБА_1 заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції, звільнено зі служби в поліції з 19.05.2023 року за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції).
Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції з 19.05.2023 року.
Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції та в частині стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі суми стягнення за один місяць.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Повний текст рішення складений 19.10.2023 року.

Суддя К.С. Кучма