Справа № 320/866/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2023-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року м. Київ № 320/866/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Фінансування інфраструктурних проектів» до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано - Франківській області про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Державне підприємство "Фінансування інфраструктурних проектів" з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано - Франківській області та просить суд визнати протиправним та скасувати висновок від 04.01.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-05-003426-b.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що інформація у тендерній документації позивача містить перелік формальних (несуттєвих) помилок, яка повністю відповідає наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710. Посилаючись на наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 № 680, позивач стверджує, що зазначення в тендерній документації саме прикладів формальних (несуттєвих) помилок є правом останнього, а не обов`язком. Позивач вважає, що встановлені відповідачем невідповідності в частині не зазначення прикладів помилок мають виключно формальний характер, які підпадають під поняття «правового пуризму», оскільки не пов`язані з неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції. Також, позивач звертає увагу, що не зазначення прикладів формальних (несуттєвих) помилок не мало наслідком прийняття позивачем незаконного рішення в частині визначення переможця тендерної процедури. Враховуючи викладене та зважаючи на те, що спірний висновок не містить конкретних заходів, які має вжити позивач, останній просить суд визнати протиправним та скасувати висновок від 04.01.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-05-003426-b.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.01.2023 відкрито провадження в адміністративній справі № 320/866/23 та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

02.03.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Пояснив, що замовником було включено до тендерної документації тільки опис формальних помилок, не зазначивши їх прикладів, що є порушенням п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922. З огляду на встановлене порушення, відповідачем на виконання вимог статей 2, 5 та 10 Закону зобов`язано здійснити заходи, направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 при складанні тендерної документації. Відповідач зазначив, що у даному випадку відсутній механізм усунення такого порушення, у зв`язку з чим управлінням зобов`язано позивача надалі не вчиняти порушень законодавства у сфері публічних закупівель. Відповідач звернув увагу, що позивачем не обґрунтовано як скасування спірного висновку вплине на відновлення його прав. Натомість, рекомендації щодо дотримання вимог законодавства прияють ефективності та законності проведення публічних закупівель у майбутньому.

06.04.2023 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній просить суд задовольнити позовні вимоги. Позивач зазначив, у тендерній документації ним було зазначено нормативно-правовий акт, який містить в собі приклади помилок, які вважаються несуттєвими, а також у тендерній документації наведено приклад формальної (несуттєвої) помилки, що повністю спростовує доводи відповідача, покладені в обґрунтування спірного висновку. Крім того, звертає увагу, що оспорюваним висновком на позивача покладено неконкретизований обов`язок вчинити дії, який не має реального законодавчого механізму виконання.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що у період з 22.12.2022 по 04.01.2023 головним державним аудитором Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області було проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-11-05-003426-b, найменування замовника: Державне підприємство «Фінансування інфраструктурних проектів», предмет закупівлі: «Поточний середній ремонт (влаштування) освітлення пішохідних переходів з використанням автономного електрозабезпечення на автомобільній дорозі загального користування державного значення М-03 Київ-Харків-Довжанський (на м. ростов-на-дону). Під`їзд до міжнародного аеропорту «Харків» на км 0+180, км 2+439, км 3+219, Харківська область, 952487,85 UAH, 45310000-3, ДК021, 1, послуга», за результатами якої складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-05-003426-b від 04.01.2023.

Зі змісту пункту 1 розділу ІІ констатуючої частини вказаного висновку вбачається, що предметом аналізу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, правомірності внесення змін до договору.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» (далі - замовник) на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію замовника (далі - ТД), реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію ТОВ «Лайт Енерджі Системс», протокол розкриття тендерних пропозицій, протокол засідання тендерного комітету від 25.11.2021 № 193-2, повідомлення про намір укласти договір від 25.11.2021, вимогу про усунення невідповідностей, договір від 10.01.2022 № БДР-1/01/22, повідомлення про внесення змін до договору від 27.01.2022 та від 23.12.2022, додаткові угоди від 27.01.2022 № 1 та від 23.12.2022 № 2.

За результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що ТД замовника містить опис формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, вичерпний перелік яких, відповідно до абз. 12 п. 11 ч. 1 ст. 9 Закону, затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок».

Однак, на порушення п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону ТД замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. У висновку головний державний інспектор навів приклади формальних помилок.

У пункті 2 розділу ІІ констатуючої частини висновку зазначено, що за результатами аналізу тендерної документації вимогам закону встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Лайт Енерджі Системс», своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, правомірності внесення змін до договору порушень не встановлено.

Пунктом 3 розділу ІІ констатуючої частини висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, керуючись статтями 2, 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України», зобов`язало замовника здійснити заходи, направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону при складанні тендерної документації та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону № 2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону № 2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 вказаного Положення визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Згідно з п. 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби № 23 від 02.06.2016, Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління).

Пп. 2 п. 4 зазначеного Положення передбачено, що Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, моніторингу закупівель.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України від 25.12.2015 № 922 "Про публічні закупівлі" (далі - Закон № 922, у редакції, чинній на час проведення моніторингу процедури закуплі).

За визначенням п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Ч. 6 ст. 8 Закону № 922 передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абз. 2 ч. 8 ст. 8 Закону № 922 протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону № 922 у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

За приписами ч. 19 ст. 8 Закону № 922 форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання наведених норм закону наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок № 552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі № 160/4421/20.

За своїм змістом висновок органу державного фінансового контролю є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим ст. 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» .

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 320/733/19.

Так, за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, через відсутність в тендерній документації замовника прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, та зобов`язано позивача оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття відповідних заходів.

Суд, оцінюючи обґрунтованість висновку, виходить з того, що з огляду на всі цитовані вище вимоги Закону № 922 і Положення № 43 органи державного фінансового контролю в ході здійснення моніторингу закупівель мають бути орієнтовані на виявлення дійсних і конкретних порушень Закону № 922, які ставлять під сумнів прозорість і законність самої процедури проведення закупівлі та унеможливлюють визнання її такою, що відбулась.

Згідно з п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

На момент публікації оголошення про проведення відкритих торгів щодо закупівлі послуги: «Поточний середній ремонт (влаштування) освітлення пішохідних переходів з використанням автономного електрозабезпечення на автомобільній дорозі загального користування державного значення М-03 Київ-Харків-Довжанський (на м. ростов-на-дону). Під`їзд до міжнародного аеропорту «Харків» на км 0+180, км 2+439, км 3+219, Харківська область, 952487,85 UAH, 45310000-3, ДК021, 1, послуга» набрав чинності наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, зареєстрований в Міністерстві юстиції 29.07.2020 за № 715/4998, яким визначено виключний перелік формальних помилок, які можуть бути допущені учасниками закупівлі в інформації та документах, поданих у складі тендерної пропозиції.

Так, з метою розвантаження тендерної документації надмірною кількістю інформації замовником було використано техніку застосування відсильних приписів, яка передбачена чинним законодавством України (зокрема, Порядком подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України 12.04.2005 № 34/5) та застосовується під час підготовки нормативно правових актів.

Враховуючи викладене, відсутність у тендерній документації повного переліку формальних (несуттєвих помилок), передбачених Переліком формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, за наявності в тендерній документації відсильної норми на вищезазначений документ, не є порушенням замовником п. 19 ч. 1 ст. 22 Закону № 922.

Як уже було зазначено судом, Порядок № 552 зобов`язує орган державного фінансового контролю чітко та послідовно із посиланням на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта вказати спосіб усунення виявлених моніторингом порушень.

Поряд з цим, у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку, відповідач зобов`язав замовника (позивача) замовника здійснити заходи, направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону при складанні тендерної документації та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Верховний Суд у постанові від 28.01.2021 у справі № 160/12925/19 висловив правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Вирішуючи спір, суд, відповідно до приписів ч. 5 ст. 242 КАС України, враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Суд, застосовуючи висновки, викладені у вказаній постанові Верховного Суду, до обставин цієї справи, вважає за необхідне при вирішенні спору виходити з принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність наслідків реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначене у висновку порушення має формальний характер, і вимоги, викладені у ньому не сприяють реалізації основної мети Закону № 922, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що жодні негативні наслідки для бюджету не настали, не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.

Зауваження відповідача зводяться до невідповідності тендерної документації вимогам п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, що має суто формальний характер, так як тендерна документація замовника містила відсильну норму на Перелік формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, і вказані обставини жодним чином не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язані з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25.01.2012 № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

За наведених обставин, суд зазначає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 04.01.2023 № UA-2021-11-05-003426-b складений без урахування обставин, які мали значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 -78, 90, 139, 143, 242- 246, 250, 262 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Державного підприємства «Фінансування інфраструктурних проектів» (03118, м. Київ, вул. Хотівська, 4 (літера А), ідентифікаційний код 37264503) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано - Франківській області від 04.01.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-11-05-003426-b.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано - Франківській області (76018, м. Івано-Франківськ, вул. Василіянок, 48, ідентифікаційний код 40913619) на користь Державного підприємства «Фінансування інфраструктурних проектів» (03118, м. Київ, вул. Хотівська, 4 (літера А), ідентифікаційний код 37264503) 2684,00 грн сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.