Справа № 160/19280/23
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2023-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Протон»
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
01.08.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Протон» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
02.08.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.
28.08.2023 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що відповідачем була проведена перевірка позивача в ході якої встановлені порушення вимог діючого законодавства. За наслідками встановлених порушень відповідачем складено акт перевірки та винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Відповідач вважає податкове повідомлення-рішення правомірним, та таким, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, у зв`язку з чим, підстави для його скасування відсутні.
12.09.2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої вказано, що платник податків не повинен нести відповідальність у випадку неможливості своєчасно зареєструвати накладні з незалежних від нього об`єктивних обставин.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав.
За результатами перевірки, відповідно до висновків акту зазначено:
«Дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ПРОТОН».
Відповідальність передбачена пунктом 120.1 статті 120 розділу V Податкового кодексу України, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України».
Позивач вважає, що вищевказане податкове повідомлення-рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення із цим адміністративним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Пунктом 11 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень ПК України передбачено, що з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Абзацом 1 пункту 201.10 статті 201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; дляподаткових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
На момент виникнення спірних правовідносин абзацом 1 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України було встановлено, що у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2,пунктом 46.2статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Згідно з абзацом 7 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України передбачено, що платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.
Відповідно до абзацу 3 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України було визначено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Згідно із підпунктом 120-1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
Так, постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).
Як визначено пунктом 5 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, а також з урахуванням Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з пунктами 12-15 вказаного Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192тапунктом 201.10 статті 201Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3і200-1.9статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Отже, як ПК України так і Порядком №1246 передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення перевірки яких, платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Суд зазначає, що на період дії воєнного стану реєстрація податкових накладних в Єдиному реєстрі мала певні особливості визначені, зокрема, підрозділом 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України.
З прийняттям Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків та зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-IX, який набрав чинності 27.05.2022, відновлено податковий обов`язок платників податків у яких є можливість виконувати свої податкові обов`язки.
Вказаним Законом, зокрема, було врегульовано реєстрацію податкових накладних незареєстрованих в реєстрі з 24.02.2022 по 31.05.2022.
Відповідно до внесених змін обов`язок щодо реєстрації податкових накладних виписаних в червні 2022 року для підприємств, які мають можливості для відновлення податкових обов`язків, повинні бути зареєстровані до 30.06.2022.
Граничний строк реєстрації вказаних податкових накладних до 30.06.2022 останній календарний день місяця (включно) в якому вони складені, тобто накладні позивача були надіслані після спливу граничних строків на реєстрацію.
Так, з акту перевірки вбачається, що в порушення пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України, суб`єктом господарювання порушено граничні строки реєстрації по податковим накладним/розрахункам коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за червень, липень 2022 року на загальну суму податку на додану вартість 973577,2 грн, у тому числі порушення строку реєстрації 48 податкових накладних відповідно до переліку вказаному в акті перевірки.
Отже, у межах строку для реєстрації, податкові накладні, що виписані не були подані для їх реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.
У даному випадку, на думку суду, позивач не виконав умови надання для реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України, вказаних податкових накладних, граничний строк реєстрації яких закінчився.
Щодо відсутності вини позивача у несвоєчасній реєстрації податкових накладних через відсутність ліміту на електронному рахунку, то суд в цій частині суд погоджується з доводами контролюючого органу про те, що забезпечення необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних на електронному рахунку є обов`язком платника, а наявність чи відсутність необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних залежить виключно від дій або бездіяльності позивача.
Отримуючи кошти від контрагентів за товари (послуги, виконані роботи) позивач отримує від них в тому числі і ПДВ, що дає йому можливість використовувати ці кошти на поповнення електронного рахунку з метою подальшої реєстрації ПН/РК. Не вчиняючи зазначених дій, позивач залишає суму сплаченого йому ПДВ у власному обігу, тобто діє за власним розсудом, обираючи той напрямок використання цих коштів, який є йому економічно вигідним та необхідним. Але в такому випадку, на думку суду, платник податку не може використовувати в подальшому посилання на свій економічний стан чи збитковість, як на підставу для звільнення від виконання податкового обов`язку.
У разі недостатності грошових коштів на електронному рахунку платника податків для реєстрації податкової накладної в ЄРПН платник зобов`язаний перерахувати зі свого поточного рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ суму коштів, достатню для реєстрації такої податкової накладної.
Надсилаючи податкові накладні на реєстрацію, позивач був обізнаний про відсутність необхідного ліміту для здійснення їх реєстрації, але тим не менше ним не вчинив необхідних дій щодо поповнення електронного рахунку з метою збільшення суми ліміту та своєчасної реєстрації податкових накладних.
Саме лише здійснення суб`єктом господарювання перевірки ліміту на електронному рахунку податку на додану вартість, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні, не свідчить про намір здійснити реєстрацію у встановлені терміни, а отже не виключає вину підприємства у здійсненні податкового правопорушення.
Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 24.04.2018 справі № 808/2289/17.
Крім того, суд відхиляє посилання позивача щодо форс-мажорних обставин, як обставину, що вплинула на своєчасність виконання позивачем своїх податкових обов`язків із реєстрації податкових накладних.
Так, свої доводи в цій частині позивач не підтвердив жодними належними й допустими доказами, які окремо або у своїй сукупності дійсно підтверджували прямий вплив введеного в Україні воєнного стану на об`єктивну можливість позивача своєчасно виконати зобов`язання з реєстрації податкових накладних.
Крім того, як зазначено у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 913/785/17, форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.
Отже, в цій частині доводи позивача суд вважає необґрунтованими та непідтвердженими.
Доказів того, що позивач з належною обачністю вчинив усі дії для реєстрації цих накладних з дотриманням строку, передбаченого статтею 201 ПК України і, що його вина щодо несвоєчасної їх реєстрації відсутня, суду не надано.
Разом з тим, відповідачем при винесенні спірного податкового повідомлення-рішення застосовано норми ст.201, 120.1-1 ПК визначали граничні терміни реєстрації в ЄРПН податкової накладної та граничні розміри штрафу.
Так, Законом України від 12.01.2023 року №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 08.02.2023 року, підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктами 89 та 90 такого змісту:
« 89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2% суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5% суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10% суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15% суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25% суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів».
Тобто, Законом №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023 року, збільшено тривалість граничного строку реєстрації податкової накладної, залежно від дня її складення та зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2розділу XX «Перехідні положення» ПК України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно вимог ч.1 ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999р. №1-рп-99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.
На момент реєстрації податкових накладних №13 від 02.06.2022 року, №21 від 06.06.2022 року, №50 від 13.06.2022 року, №38 від 09.06.2022 року, №37 від 09.06.2022 року, №54 від 13.06.2022 року, №3 від 01.06.2022 року, №14 від 02.06.2022 року, №12 від 02.06.2022 року, №30 від 08.06.2022 року, №17 від 03.06.2022 року, №55 від 14.06.2022 року, №57 від 15.06.2022 року, №35 від 09.06.2022 року, №19 від 03.06.2022 року, №41 від 10.06.2022 року, №42 від 10.06.2022 року, №44 від 10.06.2022 року, №6 від 01.06.2022 року, №40 від 10.06.2022 року, №7 від 01.06.2022 року, №31 від 08.06.2022 року, №8 від 01.06.2022 року, №43 від 10.06.2022 року, №20 від 03.06.2022 року, №48 від 13.06.2022 року, №56 від 14.06.2022 року, №27 від 06.06.2022 року, №10 від 01.06.2022 року, №51 від 13.06.2022 року, №36 від 09.06.2022 року, №25 від 06.06.2022 року, №23 від 06.06.2022 року, №39 від 10.06.2022 року, №15 від 02.06.2022 року, №22 від 06.06.2022 року, №2 від 01.06.2022 року, №29 від 07.06.2022 року, №29 від 07.06.2022 року, №18 від 03.06.2022 року, №11 від 02.06.2022 року, №52 від 13.06.2022 року, №53 від 13.06.2022 року, №43 від 13.07.2022 року, №42 від 13.07.2022 року, №11 від 04.07.2022 року, №27 від 07.07.2022 року, №28 від 07.07.2022 року, №13 від 04.07.2022 року норми ст.201, 120.1-1 ПК визначали граничні терміни реєстрації в ЄРПН податкової накладної та граничні розміри штрафу.
Разом з тим, суд зазначає, що Законом №2876-IX не визначено особливостей застосування тих чи інших положень та дати, з якої відповідні положення мають застосовуватись.
При цьому, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90 міститься вказівка, що протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, тобто посилання на вказане свідчить про те, що вони мають застосовувати на весь період воєнного стану, який відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022 введено з 24.02.2022 року.
На момент складання акту камеральної перевірки та винесення спірного податкового повідомлення-рішення вже набули чинності зміни внесені Законом №2876-ІХ до ПК України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90, які пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану, який введений в Україні з 24.02.2022 року, тобто в цій частині вказаний вище Закон має зворотну дію в часі.
Вказані висновки суду узгоджуються з положеннями пункту 11 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, яким передбачено, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).
Зазначене дає підстави для висновку, що на день прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а не пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України.
За таких обставин, суд дійшов висновку про неправильне визначення контролюючим органом розміру штрафних санкцій за порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, встановлених п.201.10 ст.201 ПК України.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 245 КАС України, відповідно до якої у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Згідно з висновком Верховного Суду України у постанові від 5 грудня 2006 року у справі № 21-527во06 наслідком встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства є визнання такого акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину, пункт, речення рішення або рішення в частині нарахування певної суми окремого виду податку чи збору, накладення штрафних (фінансових) санкцій в якійсь сумі.
Резолютивна частина судового рішення є завершальною і відображає результат вирішення справи, а тому повинна містити чіткі та вичерпні висновки щодо всіх вимог, які були предметом позову.
У правовідносинах, які є предметом цього спору, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області спірним податковим повідомленням-рішенням не правильно визначило розмір штрафу, внаслідок не застосування норми ПК України, яка підлягала застосуванню.
При цьому, суд під час розгляду справи може самостійно визначити розмір штрафу.
У разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів, у відповідності до п.90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, штраф становить 2% суми ПДВ, зазначеної в податковій накладній.
Так, податкову накладну №13 від 02.06.2022 року на суму ПДВ 173,36 грн. зареєстровано в ЄРПН 13.07.2022 року, кількість днів затримки 13, таким чином сума штрафу становить 3,47 грн.
Податкову накладну №50 від 13.06.2022 року, на суму ПДВ 313,50 грн. зареєстровано в ЄРПН 13.07.2022 року, кількість днів затримки 13, таким чином сума штрафу становить 6,27 грн.
Податкову накладну №38 від 09.06.2022 року, на суму ПДВ 3335 грн. зареєстровано в ЄРПН 13.07.2022 року, кількість днів затримки 13, таким чином сума штрафу становить 66,70 грн.
Податкову накладну №12 від 02.06.2022 року, на суму ПДВ 3335 грн. зареєстровано в ЄРПН 13.07.2022 року, кількість днів затримки 13, таким чином сума штрафу становить 66,70 грн.
Податкову накладну №55 від 14.06.2022 року, на суму ПДВ 6666,67 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 133,33 грн.
Податкову накладну №35 від 09.06.2022 року, на суму ПДВ 8333,33 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 166,67 грн.
Податкову накладну №41 від 10.06.2022 року, на суму ПДВ 2500 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 50 грн.
Податкову накладну №40 від 10.06.2022 року, на суму 7657,73 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 153,15 грн.
Податкову накладну №7 від 01.06.2022 року, на суму ПДВ 2360,54 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 47,21 грн.
Податкову накладну №8 від 01.06.2022 року, на суму ПДВ 8398,62 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 167,97 грн.
Податкову накладну №48 від 13.06.2022 року, на суму ПДВ 4917 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 98,34 грн.
Податкову накладну №51 від 13.06.2022 року, на суму ПДВ 3641,48 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 72,83 грн.
Податкову накладну №36 від 09.06.2022 року, на суму ПДВ 5141,37 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 102,83 грн.
Податкову накладну №25 від 06.06.2022 року, на суму ПДВ 7507,95 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 150,16 грн.
Податкову накладну №22 від 06.06.2022 року, на суму ПДВ 2130,16 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 42,60 грн.
Податкову накладну №2 від 01.06.2022 року, на суму ПДВ 9500 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 190 грн.
Податкову накладну №18 від 03.06.2022 року, на суму ПДВ 9829,81 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 196,60 грн.
Податкову накладну №11 від 02.06.2022 року, на суму ПДВ 5079,55 грн. зареєстровано в ЄРПН 14.07.2022 року, кількість днів затримки 14, таким чином сума штрафу становить 101,59 грн.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач до суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають частковому задоволенню.
Згідно ч. 1, 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Відповідно до ч.1 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в 2684,00 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією №1481 від 19.07.2023 грн.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено частково, частина сплаченого позивачем судового збору за подачу адміністративного позову до суду в розмірі 2147,20 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв