Справа № 520/29274/23
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 жовтня 2023 року Справа № 520/29274/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши в приміщенні суду у м. Харкові матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

«1. Визнати неправомірним бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області у не проведенні індексації заборгованості у виплаті судді у відставці ОСОБА_2 щомісячного довічного грошового утримання суддів у відставці, з 1 лютого 2020 року до моменту прийняття рішення по даній справі.

2. 3абов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022 м.Харків, майдан Свободи, Держпром, 3 під., 1 нов., к.58, ) здійснити перерахунок заборгованості по виплаті щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_2 , ідентифікаційний податковий номер ( НОМЕР_1 ) з 01.02.2020 року до моменту прийняття рішення по справі.?

3. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській обласз (61022 м.Харків, майдан Свободи, Держпром, 3 під., 1 пов., к.58, ) н, користь ОСОБА_1 ( ідентифікаційний податковий номер НОМЕР_1 заборгованість грошового утримання в сумі 914705 (636708,10+277996,90).

Рішення в частині стягнення заборгованості підлягає негайному виконанню.

4. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь держави судовий збір.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати пов`язані з наданням правової допомоги в розмірі 3000 (трьох тисяч) гривен за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області.».

Також, разом з позовною заявою, позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено про неможливість сплати судового збору у зв`язку з тим, що його сплата є непомірним тягарем, у зв`язку з тим, що він: «є інвалідом 2 групи багато коштів витрачаю на покупку ліків.. Маю дитину до чотирнадцяти років, що також підпадаю під п. 2 «б» ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Дослідивши вказане клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову та перевіривши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відносно твердження про наявність у позивача статусу інваліда 2 групи на підтвердження чого додано копію довідки МСЕК серії 12 ААВ № 329952 від 28.07.2022 р., згідно якої інвалідність встановлена безстроково, суд акцентує увагу на такому.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю І та ІІ груп, законні представники дітей з інвалідністю та недієздатних осіб.

Водночас, довідка МСЕК не може слугувати належним та допустимим доказом на підтвердження права на пільгу по сплаті судового збору, враховуючи, що така довідка, по-перше, є доказом міри втрати здоров`я згідно зі ст. 3 Закону України «Про основи соціальної захищеності інвалідів в України" та покликана встановити ступінь обмеження життєдіяльності людини, причину, час настання, групу інвалідності, сприяє проведенню ефективних заходів щодо профілактики інвалідності, реабілітації інвалідів, пристосування їх до суспільного життя, а, по-друге, у довідці відсутня фотографія власника, що унеможливлює ідентифікувати та верифікувати особу.

Крім того, ч. 3 ст. 4 Закону України «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» №875-ХІІ від 21.03.1991 встановлено, що пільги особам з інвалідністю надаються на підставі посвідчення, яке підтверджує відповідний статус, пенсійного посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до Законів України «Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю», «Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю», в яких зазначено групу та причину інвалідності (для повнолітніх осіб), категорію «дитина з інвалідністю» (для дітей), а також у відповідних випадках вказано їх основні нозологічні форми захворювань (по зору, слуху та з ураженням опорно-рухового апарату).

Таким чином, право особи на одержання пільг та привілеїв підтверджується не довідкою МСЕК, а посвідченням встановленого зразка. Оскільки позивачем не надано такого належного та підтвердного документу, підстави для звільнення його від сплати судового збору відсутні.

Відносно тверджень про те, що позивач підпадає під п. 2 «б» ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд вказує на таке.

Так, згідно зазначеної вище позивачем норми, - враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови коли позивачами є: батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

Водночас, позивачем не надано жодних документів, котрі би свідчили про наявність дитини до 14 років та доказів, що інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

Крім того, зазначена норма не містить підстав для звільнення від сплати судового збору, а вказана у підпункті "б" пункту 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» підстава слугує для відстрочки або розстрочки судового збору.

Щодо тверджень позивача, що «багато коштів витрачаю на покупку ліків».

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Суд зазначає, що згідно з Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI "Про судовий збір", відстрочення та розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особи, яка через важкий майновий стан не може його сплатити, направлено на забезпечення доступності до правосуддя та реалізацію права таких осіб на судовий захист.

Однак, позов не надано доказів на підтвердження того, що позивач належить до певної категорії осіб, визначених ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", а також не надано належних та допустимих, достовірних та достатніх, в розумінні приписів ст.ст. 73-76 КАС України, доказів скрутного фінансового становища, відсутності доходів та перевищення витрат над доходами, а також відсутності доходів у інших членів сім`ї, суми річного доходу, та підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків річного доходу.

Крім того, судом враховано практику Європейського Суду з прав людини (рішення від 19.06.2001 року Справа "Креуз проти Польщі" (CASE OF KREUZ v. POLAND) - заява N 28249/95), де суд дійшов висновку, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Аналіз вказаних норм КАС України та Закону України "Про судовий збір" свідчить про те, що суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, якщо майновий стан особи є таким, що ускладнює виконання цього обов`язку у повному обсязі.

При цьому особа, яка звертається із відповідним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази (документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо).

При дослідженні матеріалів адміністративного позову та доданих документів по справі, суд не має можливості достеменно переконатися в існуючому складному матеріальному становищі позивача, оскільки останнім не наведені обставини та не надано доказів на підтвердження цього.

З урахуванням викладеного, оскільки позивачем не надано жодних доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року - 2684,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивачем в межах заявленого ним адміністративного позову заявлено дві позовні вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Підпунктом 1 п. 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному випадку ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 1073, 60 грн.

Ставка судового збору за вимоги майнового характеру становить 9147, 05 грн. (914705х1%).

Таким чином, за подачу цього позову позивач має сплатити судового збору у сумі 10220, 65 грн.

В матеріалах справи докази сплати судового збору відсутні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя ("KREUZ v. POLAND" № 28249/95).

Крім того, згідно приписів ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків визначених частиною другою цієї статті.

В порушення приписів зазначеної вище норми КАС України позивачем не надано її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати:

- документ про сплату судового збору у розмірі 10220, 65 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового та майнового характеру, який подано фізичною особою, за наступними реквізитами для перерахування судового збору (з 01.01.2023): отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- копію позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст.133, 160, 161, 248, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків адміністративної позовної заяви у строк п`ять днів з моменту отримання копії ухвали та роз`яснити, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Бадюков Ю.В.