Справа № 340/8551/23
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 жовтня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/8551/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач-1: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (25015, м. Кропивницький, вул. Пашутінська, 1, )

відповідач-2: Кіровоградська обласна державна адміністрація (25006, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдану, 1, )

відповідач-3: Департамент соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. В.Чорновола, 38, )

відповідач-4: Державна служба України з надзвичайних ситуацій (01030, м. Київ, вул. Олеся Гончара, 55, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області, Кіровоградської обласної державної адміністрації, Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації, Державної служби України з надзвичайних ситуацій, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідачів Кіровоградської обласної державної адміністрації та Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо надання ОСОБА_2 статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2, а їй - статусу дружини померлого учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2 ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_2 статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2,

- надати їй, починаючи з 01.06.2023 року, статус дружини померлого учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2 ОСОБА_2 .

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цією позовною заявою з`ясовано, що вона подана без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з частиною 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зокрема:

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За визначеннями, наведеними у пунктах 7, 9 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Позивачка у своєму позові вказала відповідачами чотирьох суб`єктів владних повноважень: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області, Кіровоградську обласну державну адміністрацію, Департамент соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації, Державну службу України з надзвичайних ситуацій, але всупереч п.4, п.9 ч.5 ст.160 КАС України не вказала зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Будь-яких вимог до відповідачів -1, 4 позивачка не висуває.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зазначає, що констатація порушення прав фізичної особи внаслідок дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень без зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії (чи утриматися від вчинення певних дій), не призводить до захисту порушених прав, оскільки не передбачає способу чи механізму їх відновлення, що суперечить меті адміністративного судочинства.

Всупереч правилам ч.1 ст.5 КАС України позивачка не висуває вимог про зобов`язання відповідача/відповідачів вчинити певні дії з метою захисту/відновлення прав, за захистом яких вона звернулася до суду з цим позовом.

Натомість позивачка просить суд визнати за ОСОБА_2 статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2, а їй надати статус дружини померлого учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2. Між тим, такі вимоги не узгоджуються зі способами захисту прав, наведеними у статті 5 КАС України, та повноваженнями суду, передбаченими статтею 245 КАС України.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у розмірі 2684 грн.

Тож у 2023 році судовий збір за подання позову з вимогами немайнового характеру для фізичних осіб складає 1073, 60 грн. (2684 грн. х 0,4).

Відповідно до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Під час тлумачення термінопоняття "вимога" має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Отже, за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача слід визначати окремо.

Позивачка при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 1075 грн. як за вирішення одного спору (з одним відповідачем). Між тим, у разі об`єднання у позовній заяві позовних вимог, звернутих до кількох відповідачів, вона повинна сплатити судовий збір у розмірі 1073, 60 грн. щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачці спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали подати до суду:

- виправлену позовну заяву, у якій вказати належного відповідача (відповідачів), який має відповідати за позовом, та викласти зміст позовних вимог та спосіб захисту/відновлення прав відповідно до статті 5 КАС України;

- копію виправленої позовної заяви для відповідача (відповідачів);

- у разі заявлення позовних вимог до кількох відповідачів - докази доплати судового збору у розмірі 1073, 60 грн. щодо решти відповідачів.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ