Справа № 9901/551/19
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

16 жовтня 2023 року

м. Київ

справа №9901/551/19

адміністративне провадження № П/9901/551/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Тацій Л.В.,

суддів: Стрелець Т.Г., Стародуба О.П., Стеценка С.Г., Шарапи В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Романової А.В.,

позивача (в режимі відеоконференції) ОСОБА_1 ,

представника відповідача Петренко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання неправомірними дій, скасування рішення та зобов`язання прийняти рішення, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 (далі- позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі-відповідач, ВККСУ, Комісія), в якому просив:

визнати протиправними і скасувати пункти 2 і 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України в частині встановлених в додатках № 2 і № 3 кількості балів за практичне завдання по коду № 0051938 та ОСОБА_1 66,5 балів;

зобов`язати Комісію прийняти мотивоване рішення щодо встановлення йому кількості балів за практичне завдання, у відповідності до показників єдиної методики встановлення його результатів, в кількості 120 балів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначив, що заниження балів за виконане ним практичне завдання з 120 балів до 66,5 балів є неправильним, оскільки рішення ним логічно завершене, дотримано всі вимоги процесуального законодавства. Встановлення такої кількості балів, на переконання позивача, порушує його права таким чином, що внаслідок низького рейтингу він буде позбавлений можливості отримати посаду в іншому місцевому суді, незважаючи на те, що має досвід багаторічної сумлінної праці більше 30 років та особистий внесок у зміцнення законності та правопорядку у суспільстві, високу кваліфікацію та професійні якості. Вважає рішення відповідача про встановлення балів за виконане практичне завдання не вмотивованим.

Ухвалою Верховного Суду від 23.10.2019 позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 14.11.2019 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 . Цією ж ухвалою у Комісії витребувані належним чином завірені копії: рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України в частині затвердження кількості балів за практичне завдання по коду №0051938 та ОСОБА_1 ; Єдиної методики встановлення результатів практичних завдань; матеріалів модельної судової справи, на підставі якої виконувалось практичне завдання. Справу призначено до розгляду на 09.12.2019.

На виконання вимог ухвали суду відповідачем надані копії: Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04.11.2016 № 144/зп, в якому, серед іншого, передбачено методику встановлення результатів іспиту; документів, сформованих у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді.

Крім того, 29.11.2019 до Суду надійшов відзив ВККС України на позов, у якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , вказуючи на те, що при оцінюванні практичного завдання, виконаного позивачем, Комісією дотримано процедуру такого оцінювання. Визначення конкретної кількості балів належить до дискреційних повноважень ВККС України, а оскаржуване у цій справі рішення жодним чином не порушує прав та не створює обов`язків для позивача.

З 09.12.2019 розгляд справи у зв`язку з відсутністю повного складу судової колегії відкладено на 23.12.2019.

17.12.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій ОСОБА_1 наполягає на відсутності Єдиної методики встановлення результатів практичного завдання, обов`язковість якої передбачена статтею 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Своєю чергою, Порядок проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, наданий відповідачем, не містить Єдину методику встановлення результатів практичного завдання. Позивач також висловив незгоду з тим, що Комісією на вимогу Суду надані копії документів, сформованих у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді та не надана копія модельної справи. Акцентував увагу позивач також на тому, що рішення, прийняте Комісією за результатами перегляду результатів оцінювання практичного завдання, виконаного ОСОБА_1 не відповідає критеріям обґрунтованості.

У судовому засіданні 23.12.2019 розглянуто клопотання позивача про його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. У зв`язку із задоволенням клопотання ОСОБА_1 про його участь у розгляді справи в режимі відеоконференції, судове засідання відкладено на 27.01.2020.

02.01.2020 від ВККС України надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано неможливістю забезпечити участь у розгляді справи уповноваженого представника Комісії, а також оголошенням початку конкурсу на зайняття посад члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

В судовому засіданні 27.01.2020 поставлено на обговорення клопотання ВККС України про відкладення, позивач не заперечував проти клопотання відповідача, розгляд справи було відкладено на 13.04.2020.

У зв`язку з тим, що станом на 13.04.2020 склад ВККС України не був сформований, у зв`язку з відсутністю можливості розглядати справу без участі уповноваженого представника Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, розгляд справи був відкладений до створення нового складу Комісії.

01.06.2023 призначено склад Комісії, тому Верховний Суд призначив судове засідання на 14.08.2023, про що повідомив учасників справи та додатково направив на адресу відповідача копію позову з додатками та копію ухвали про відкриття провадження у справі.

У зв`язку з перебуванням головуючого-судді станом на 14.08.2023 у відпустці, розгляд справи відкладено на 11.09.2023.

Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 08.08.2023 за № 1298 призначено повторний автоматизований розподіл справи для здійснення заміни судді Саприкіної І.В. у зв`язку з ухваленням Вищою радою правосуддя рішення від 09.04.2020 №923/0/15-20 "Про звільнення судді ОСОБА_2 з посади судді Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку".

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 08.08.2023 визначено склад суду для розгляду справи: головуючий- суддя- Тацій Л.В., судді: Стародуб О.П., Стеценко С.Г., Стрелець Т.Г., Шарапа В.М.

02.09.2023 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про його участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції, яке задоволено ухвалою Верховного Суду від 05.09.2023.

У судовому засіданні 11.09.2023 позивач взяв участь в режимі відеоконференції, підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив відповідача, просив позов задовольнити повністю.

Представник відповідача заперечував проти позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні 11.09.2023 у зв`язку з надходженням від позивача 08.09.2023 клопотання про витребування доказів, в якому ОСОБА_1 просив:

витребувати у ВККС обґрунтований розрахунок результатів за практичне завдання - 66,5, в якому зобов`язати ВККС вказати всі знаки (цифри, букви тощо), а також математичні операції, які Комісія застосовувала проводила з цими знаками;

зобов`язати Комісію пояснити, що означає кожен із знаків, які Комісія використала в розрахунку, в результаті якого отримала цифру 66,5.

Як було зазначено вище, при зверненні з цим позовом до суду ОСОБА_1 вже заявляв клопотання про витребування доказів, у якому просив: витребувати у ВККС: належним чином завірену копію рішення в частині затвердження кількості балів за практичне завдання по коду №0051938 та ОСОБА_1 ; Єдину методику встановлення результатів практичних завдань, матеріали модельної судової справи на підставі якої виконувалось практичне завдання.

Це клопотання було вирішено при відкритті провадження у справі шляхом витребування вказаних документів.

На виконання вимог ухвали суду відповідачем надані копії: Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання, затвердженого рішенням Комісії від 04.11.2016 № 144/зп та документів, сформованих у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді.

При надісланні вказаних документів відповідач письмово повідомив, що методика встановлення результатів іспиту, яку витребував суд передбачена Порядком №144/зп, а зошит із практичним завданням є невід`ємною складовою іспиту та внесений до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у ВККС, затвердженого наказом голови Комісії від 05.04.2017.

Позивач у поданій письмовій відповіді на відзив звертав увагу суду на те, що для об`єктивного вирішення справи існує необхідність у дослідженні всіх без виключення доказів, а також зазначив, що відповідач не надав суду копію наказу голови ВККС про віднесення цієї інформації до службової.

Враховуючи викладене, у клопотанні, яке надійшло до суду 08.09.2023, позивач просив також витребувати: матеріали практичного завдання позивача та інших двох учасників Іспиту від господарської юрисдикції, видаливши дані, по яких можливо ідентифікувати цих двох учасників. методику визначення балів за практичне завдання з якої можливо було б зрозуміти, яким чином Комісія отримала результат -66,5 балів; копію модельної справи з матеріалами апробації і рецензування.

В судовому засіданні 11.09.2023 позивач підтримав своє клопотання про витребування доказів, а у зв`язку з необхідністю надати час представнику відповідача для ознайомлення із цим клопотанням, підготовки доказів або письмових пояснень в обґрунтування підстав неможливості подати такі докази, у розгляді справи оголошено перерву до 09.10.2023.

У зв`язку з перебуванням судді-члена колегії Шарапи В.М. у відпустці 09.10.2023, продовження розгляду справи перенесено на 16.10.2023.

В судовому засіданні 16.10.2023 представник відповідача підтримала письмові пояснення ВККС, які надійшли до Суду 26.09.2023, відповідно до яких заперечує проти надання витребуваних матеріалів модельної справи для залучення до матеріалів справи.

Водночас такі матеріали надані представником відповідача для огляду в судовому засіданні, досліджені судом. Позивач скористався правом надати додаткові пояснення в частині дослідження додаткових доказів.

Суд заслухав пояснення позивача та представника відповідача, дослідив надані ними докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог та заперечень та встановив таке.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 26.03.2019 №39/зп-19 призначено проведення 16.04.2019 іспиту для 11 суддів місцевих судів (господарська спеціалізація) під час процедури кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді судді. Цим же рішенням встановлено мінімально допустимий бал іспиту- 50 відсотків від максимально можливого бала в разі набрання суддею:

50 і більше відсотків від максимально можливого бала за складення анонімного письмового тестування;

50 і більше відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

В іспиті взяли участь 3 судді, серед яких був і ОСОБА_1 .

Рішенням ВККС України від 29.09.2019 № 172/зп-19 затверджені кодовані результати складеного 16.04.2019 анонімного письмового тестування (господарська спеціалізація) у межах процедури кваліфікаційного оцінювання суддів на відповідність займаній посаді згідно з додатком 1 та кодовані результати практичного завдання згідно із додатком 2.

У додатку 2 до рішення ВККС України від 29.09.2019 № 172/зп-19 визначено результати практичного завдання під кодом 0051936 - 66,5 балів.

Крім того, у своєму рішенні від 29.09.2019 Вища кваліфікаційна комісія України вирішила затвердити та оприлюднити на офіційному веб-сайті Комісії декодовані результати першого етапу «Іспит» у межах процедури кваліфікаційного оцінювання суддів на відповідність займаній посаді (господарська спеціалізація) згідно з додатком 3.

Згідно додатку 3 до рішення ВККС України від 29.09.2019 № 172/зп-19 ОСОБА_1 отримав такі бали: за тестування- 78,75; за виконання практичного завдання-66,5.

Згідно екзаменаційної відомості, оцінювання практичного завдання позивача проведено членами Комісії, які забезпечували проведення кваліфікаційного оцінювання, за наслідками перевірки кожним з членів виставлено окремі бали: ОСОБА_3 - 70, ОСОБА_4 - 66, ОСОБА_5 - 64 та виведено остаточну оцінку за практичне завдання - 66,5.

У рішенні від 27.09.2019 № 172/зп-19 ВККС України дійшла висновку про те, що відповідно до результатів іспиту під час кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді 3 суддів, в тому числі ОСОБА_1 , набрали мінімально допустимий і більший бал за складення анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання, у зв`язку з чим позивача було допущено до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди».

Вважаючи пункти 2 і 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27.09.2019 № 172/зп-19 в частині встановлених в додатках № 2 і № 3 кількості балів за практичне завдання по коду № 0051938 та ОСОБА_1 66,5 балів, протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Згідно із частинами першою та третьою статті 92 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) Комісія є державним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Пунктами 6, 7 частини першої статті 93 цього Закону до повноважень Комісії віднесено, зокрема, затвердження порядку складення відбіркового іспиту та методики оцінювання його результатів, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядку та методології кваліфікаційного оцінювання, інші процедури виконання Комісією її функцій, а також проведення кваліфікаційного оцінювання.

Із змісту оскаржуваного рішення слідує, що воно прийняте повноважним колегіальним органом, в оскаржуваній частині, - за наслідками перевірки письмової роботи, виконаної безпосередньо позивачем, і містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення.

Водночас протиправність дій Комісії позивач обґрунтовує незгодою з самою процедурою кваліфікаційного оцінювання, відсутністю методики та критеріїв кваліфікаційного оцінювання.

Так, відповідно до підпункту 4 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України зі змінами згідно Закону №1401-VIII відповідність займаній посаді судді, якого призначено на посаду строком на п`ять років або обрано суддею безстроково до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", має бути оцінена в порядку, визначеному законом. Виявлення за результатами такого оцінювання невідповідності судді займаній посаді за критеріями компетентності, професійної етики або доброчесності чи відмова судді від такого оцінювання є підставою для звільнення судді з посади. Порядок та вичерпні підстави оскарження рішення про звільнення судді за результатами оцінювання встановлюються законом.

За правилами, передбаченими частиною 1 статті 83 Закону №1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями.

За частиною 2 цієї статті критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

Відповідно до частини 5 статті 83 Закону №1402-VIII Порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.

На виконання вимог Закону №1402-VIII рішеннями Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 03.11.2016 та 04.11.2016 відповідно №143/зп-16 та №144/зп-16 затверджено Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення (далі - Положення №143; у редакції рішення Комісії від 13.02.2018 №20/зп-18) і Порядок проведення іспиту та методику встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання (далі - Порядок №144; у редакції рішення Комісії від 02.10.2018 №210/зп-18).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Положення №143 кваліфікаційне оцінювання - це встановлена законом та цим Положенням процедура визначення Вищою кваліфікаційною комісією суддів України здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді або оцінювання відповідності судді займаній посаді за визначеними законом критеріями.

Згідно пункту 1 Розділу ІІ зазначеного Положення критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1)компетентність (професійна, особиста, соціальна); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

За правилами пункту 1 глави 2 Розділу ІІ зазначеного Положення відповідність судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: 1.1. Рівень знань у сфері права. 1.2. Рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні. 1.3. Ефективність здійснення правосуддя. 1.4. Діяльність щодо підвищення фахового рівня.

Рівень знань у сфері права оцінюється (встановлюється) шляхом перевірки: 2.1. Знання матеріального і процесуального права України та міжнародноправових актів. 2.2. Знання правових позицій Верховного Суду (Верховного Суду України). 2.3. Знання практики Європейського суду з прав людини. 2.4. Знання інших джерел права, правозастосовчої практики. Цей показник оцінюється на підставі результатів складення анонімного письмового тестування під час іспиту.

Рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні оцінюється (встановлюється) шляхом перевірки: 3.1. Вміння визначати, оцінювати та описувати обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі, зокрема, за наявності у модельній справі обставин, встановлених іншими судами, та їх висновків. 3.2. Вміння визначати, застосовувати та наводити норми права, що регулюють відносини, які є предметом модельної справи. 3.3. Вміння аналізувати і застосовувати правові позиції судів вищих інстанцій, зокрема, надавати висновки щодо застосування судами попередніх інстанцій правових позицій судів вищих інстанцій за наявності у модельній справі відповідних матеріалів. 3.4. Вміння аналізувати і застосовувати практику ЄСПЛ, рішення міжнародних судових установ та/або міжнародних організацій, які підлягають застосуванню в Україні. 3.5. Вміння аналізувати і робити висновки щодо відповідності (невідповідності) законодавству рішень судів попередніх інстанцій та наводити мотиви цих висновків за наявності у модельній справі відповідних матеріалів. 3.6. Вміння чітко та повно викладати резолютивну частину судового рішення відповідно до визначених процесуальним законом вимог з урахуванням обраного вирішення справи по суті відповідно до матеріалів модельної справи. 3.7. Вміння формулювати узагальнену правову позицію для відповідної категорії справ на підставі рішення у модельній справі (якщо модельна справа містить необхідні для цього матеріали). 3.8. Вміння викладати текст процесуального документа в офіційно-діловому стилі літературної мови чітко, зрозуміло, грамотно. 3.9. Дотримання стилістики та структури судового рішення. 3.10. Дотримання правил орфографії та пунктуації. 3.11. Інші уміння та навички. Цей показник оцінюється на підставі результатів виконання практичного завдання під час іспиту. (пункт 2 глави 2 розділу ІІ Положення №143).

Згідно з пунктом 1 глави 3 Розділу ІІ Положення №143 відповідність кандидата на посаду судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: 1.1. Рівень знань у сфері права; 1.2. рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні 1.3. Фахова діяльність. 1.4. Діяльність щодо підвищення фахового рівня.

Показники, передбачені підпунктами 1.1 та 1.2 цієї глави, оцінюються (встановлюються) за правилами, наведеними главою 2 цього Положення для кваліфікаційного оцінювання судді (пункт 2 зазначеної глави Положення).

Пунктом 1 глави 6 Розділу ІІ Положення №143 передбачено, що встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами Комісії за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з пунктами 1, 2 Розділу І Порядку №144, іспит - це встановлений Законом етап кваліфікаційного оцінювання, який є основним засобом виявлення рівня знань, практичних навичок та умінь у застосуванні закону судді та/або кандидата на посаду судді (далі - учасник іспиту).

Іспит проводиться Комісією з метою визначення здатності учасника іспиту здійснювати правосуддя у відповідному суді або для оцінювання відповідності учасника іспиту займаній посаді судді за критерієм професійної компетентності. Іспит відбувається шляхом складення учасником іспиту анонімного письмового тестування та виконання письмового практичного завдання.

Відповідно до пункту 6 Розділу І Порядку №144 об`єктивність проведення іспиту забезпечується його прозорістю, конфіденційністю тестових запитань і практичних завдань, єдиною методикою встановлення його результатів, рівністю умов у доступі до інформації про його процедуру, місце, час і тривалість проведення тощо.

Згідно з пунктом 14 глави 1 Розділу ІІ Порядку №144 практичне завдання виявляє рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні, зокрема: 1) вміння визначати, оцінювати та описувати обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі, зокрема, за наявності у модельній справі обставин, встановлених іншими судами, та їх висновків; 2) вміння визначати, застосовувати та наводити норми права, що регулюють відносини, які є предметом модельної справи; 3) вміння аналізувати і застосовувати правові позиції судів вищих інстанцій, зокрема, надавати висновки щодо застосування судами попередніх інстанцій правових позицій судів вищих інстанцій за наявності у модельній справі відповідних матеріалів. 4) вміння аналізувати і застосовувати практику ЄСПЛ, рішення міжнародних судових установ та/або міжнародних організацій, які підлягають застосуванню в Україні. 5) вміння аналізувати і робити висновки щодо відповідності (невідповідності) законодавству рішень судів попередніх інстанцій та наводити мотиви цих висновків за наявності у модельній справі відповідних матеріалів. 6) вміння чітко та повно викладати резолютивну частину судового рішення згідно з визначеними процесуальним законом вимогами з урахуванням обраного вирішення справи по суті відповідно до матеріалів модельної справи. 7) вміння формулювати узагальнену правову позицію для відповідної категорії справ на підставі рішення у модельній справі (якщо модельна справа містить необхідні для цього матеріали). 8) вміння викладати текст процесуального документа в офіційно-діловому стилі літературної мови - чітко та зрозуміло. 9) дотримання стилістики та структури судового рішення, дотримання правил орфографії та пунктуації.

Розділом V Порядку №144 передбачено порядок опрацювання матеріалів складення анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання.

Так, відповідно до пункту 2 цього Розділу, опрацювання матеріалів виконання практичного завдання на паперових носіях складається з таких етапів: 1) відкриття сейф-пакетів з матеріалами практичного завдання; 2) сканування зошитів для виконання практичного завдання; 3) перевірка виконаних учасниками іспиту практичних завдань; 4) вирішення питання щодо зошитів для виконання практичного завдання, які не вдалося розпізнати (комп`ютерним обладнанням не розпізнано код, не читається текст тощо (за наявності); 5) розгляд протоколів реєстрації порушень та ухвалення відповідного рішення про врахування чи неврахування таких порушень при встановленні результатів практичного завдання (за наявності); 6) встановлення мінімально допустимого бала та результатів виконання практичного завдання, їх оприлюднення; 7) визначення та оприлюднення переліку учасників іспиту, які отримали мінімально допустимий і більший бал.

Пунктами 9-13 Розділу V передбачено, що перевірка та встановлення результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання здійснюється членами Комісії, які забезпечують проведення відповідного кваліфікаційного оцінювання.

Перевірка практичних завдань може здійснюватись відповідними фахівцями у складі екзаменаційної комісії, яка утворюється рішенням Комісії.

Розподіл виконаних учасниками іспиту практичних завдань для перевірки колегіями здійснюється з використанням спеціального програмного комплексу.

Перевірка виконаного учасниками іспиту практичного завдання полягає у встановленні його відповідності показникам методики оцінювання його результатів.

Результати виконаного учасником іспиту практичного завдання встановлюються членами Комісії, після чого шляхом визначення середнього арифметичного виводиться остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання. Оцінка за практичне завдання виводиться шляхом округлення до наближеного цілого числа або числа з коефіцієнтом 0,5.

Результати виконання практичного завдання оприлюднюються на офіційному веб-сайті Комісії не пізніше наступного робочого дня після їх встановлення.

Таким чином, у ході розгляду справи встановлено, що Комісія в межах повноважень наданих законом, з метою забезпечення проведення конкурсних процедур, затвердила Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення та Порядок проведення іспиту та методику встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання.

Такі Положення №143 та Порядок №144, серед іншого, передбачають методологію кваліфікаційного оцінювання, критерії, відповідність яким встановлюється в ході оцінювання, показники відповідності таким критеріям та засоби їх встановлення.

Також Положення №143 та Порядок №144 врегульовують порядок виконання практичного завдання та його перевірки, встановлюють бали за практичне завдання в межах їх мінімальної та максимальної величини, а також показники, за якими здійснюється оцінювання практичних навичок осіб, які проходять оцінювання.

Тобто, в ході перевірки практичного завдання членами комісії виявляється його відповідність критеріям, які містяться у Положенні №143 та Порядку №144.

Виходячи з викладеного, доводи позивача про відсутність методики оцінювання, за якою здійснюється оцінювання практичного завдання, є безпідставними.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 84 Закону №1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться прозоро та публічно, у присутності судді (кандидата на посаду судді), який оцінюється, та будь-яких заінтересованих осіб.

Відповідно до пункту 6 Розділу І "Загальні положення" Порядку №144 об`єктивність проведення іспиту забезпечується його прозорістю, конфіденційністю тестових запитань і практичних завдань, єдиною методикою встановлення його результатів, рівністю умов доступу до інформації про його процедуру, місце, час і тривалість проведення тощо.

Порядком №144 також передбачено заходи забезпечення анонімності виконання практичного завдання та конфіденційності на етапі його перевірки та оцінювання.

Відповідач у відзиві на позов зазначив, що для цілей виконання анонімного практичного завдання учасникам присвоюються індивідуальні коди, які вказуються на титульному аркуші зошита для виконання завдання. Під час перевірки практичних завдань використовується комп?ютерна система автоматизації процесів.

Крім того, перевірка здійснюється членами комісії через особисті електронні кабінети, для перевірки надаються скановані роботи без її титульної сторінки. Таким чином членам Комісії, які здійснюють перевірку практичного завдання не відомі ні прізвище її автора, ні його індивідуальний код.

В ході розгляду справи доказів недотримання Комісією та її членами під час складання, перевірки та оцінювання виконаного позивачем практичного завдання Положення №143 та Порядку №144, порушення вимог щодо конфіденційності та анонімності суду надано не було, а незгода позивача з виставленими балами за виконане ним в рамках конкурсу практичне завдання не може свідчити про протиправність дій та рішень відповідача під час оцінювання його роботи.

Окремо Верховний Суд зазначає, що норми Закону №1402-VIII та Положення №143/зп-16 визначають критерії кваліфікаційного оцінювання, що оцінюються за відповідними показниками. Ці критерії Комісія, як єдиний орган, наділений дискреційними повноваженнями щодо кваліфікаційного оцінювання на відповідність кандидата на посаду судді критерію професійної компетентності, застосовує та визначає по відношенню до кожного кандидата через внутрішнє переконання та оцінку. При цьому вмотивованість кожного критерію та елемента критерію, з урахуванням внутрішнього переконання кожного члена Комісії та Комісії в цілому, законом не передбачена, оскільки це є способом прийняття рішення, тобто способом реалізації владних управлінських функцій цього органу.

Судом під час вирішення справи не встановлено допущення Комісією порушень щодо порядку встановлення результатів виконаного позивачем 16.04.2019 практичного завдання, які затверджені спірним рішенням ВККС. Не надано доказів щодо наявності таких обставин і позивачем.

Доводи позивача, які полягають фактично у наданні оцінки викладення ним рішення у модельній справі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки оцінювання практичного завдання є дискреційними повноваженнями Комісії, через що суд не може підміняти колегіальний орган, який наділений такими повноваженнями.

Понад це, слід зазначити, що оскаржуване рішення є «позитивним» відносно ОСОБА_1 , через те, що свідчить про визнання Комісією того, що позивач успішно пройшов перший етап кваліфікаційного оцінювання та допущений до другого етапу «Дослідження досьє та проведення співбесіди».

При вирішенні цієї справи колегія суддів взяла до уваги висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 08.10.2019 у справі № 9901/49/19 (ухваленої за наслідками апеляційного перегляду рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 24.07.2019), фактичні обставини та правове регулювання спірних відносин у якій є подібними до тих, що є у цій справі.

З урахуванням наведеного, спірне рішення Комісії прийняте з дотриманням процедури, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.

За правилами статті 139 КАС понесені позивачем витрати за подання цього позову у виді судового збору відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання неправомірними дій, скасування рішення та зобов`язання прийняти рішення - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення складене та підписане 17.10.2023.

Головуючий - суддя Л.В. Тацій

Судді: О.П. Стародуб

С.Г. Стеценко

Т.Г. Стрелець

В.М. Шарапа