Справа № 280/7568/23
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

16 жовтня 2023 року Справа № 280/7568/23 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Стрельнікова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійною фонду України в Запорізькій області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Пенсійною фонду України в Запорізькій області (далі-відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою судді від 19.09.2023 позовну заяву у справі залишено без руху та наданий позивачу строк 10 днів з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду: - засвідчених належним чином копій письмових доказів (рішення суду № 280/12946/21 у 2-х екземплярах).

10.10.2023 до суду від позивача надійшла заява у якій зазначено, що дане рішення до позову не додавалося, оскільки позивач не вбачає це за необхідне. Предметом позову є поновлення нарахування та виплати щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000,00 грн. Порушення права чітко визначено в листі Відповідача, а зазначення вищевказаних справ є формальністю. За необхідності просить суд витребувати рішення у Відповідача або з матеріалів справи № 280/12946/21. Крім того, просив у випадку повторної наявності недоліків надати додатковий строк.

Розглянувши подану позивачем уточнену позовну заяву, суддя дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 19.09.2023 оскільки позивачем так і не надано засвідчених належним чином копій рішення суду № 280/12946/21 у 2-х екземплярах.

Так, суддя повторно зазначає, що за правилами ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач у позовній заяві в обгрунтовання позовних вимог сам вирішив за необхідне послатися на ту обставину, що на підставі рішення суду у справі № 280/12946/21 відповідачем було здійснено позивачеві перерахунок. Однак, всупереч вимог ч.4 ст.161 КАС України, позивачем не додано до позовної заяви копії відовідного рішення.

Щодо зазначення у заяві про самостійне витребування доказів судом суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З огляду на вищевикладене, суддя зазначає, що позивачем не подано вмотивованого клопотання про витребування доказів. Крім того, позивачем не зазначено, які заходи ним були вжиті для отримання цих доказів самостійно та не зазначено за яких підстав позивач самостійно не може отримати вказану копію рішення суду.

Щодо надання додаткового строку у разі виявлення повторної наявності недоліків, суддя зазначає, що вказний недолік позовної заяви був чітко зазначений в ухвалі судді від 19.09.2023. Натомість позивач фактично висловив свою незгоду з ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху в цій частині. При цьому позивач не зазначив про інсування обставин які б завадили йому виконати ухвалу в цій частині у встановлений судом строк, та про свій намір виконати вимоги ували в подальшому. Отже, за таких обставин, відсутні підстави для надання позивачу додаткового строку.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлених судом строк.

25.09.2023 копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була направлена на адресу електронної пошти позивача зазначену ним у позовній заяві.

Суддя звертає увагу, що у своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, мессенджерами.

Такі дії, хоч і не передбачені процесуальним законом, але мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи. Отже, правова мета досягається, але в інший спосіб, який не передбачений законом.

Ключовим є не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення

Презумпцію обізнаності слід застосовувати і до випадків інформування учасника справи про судове рішення альтернативними способами повідомлення.

Можливість інформування учасників справи про судове провадження альтернативними засобами комунікації (тобто не рекомендованим листом і не на офіційну електронну адресу) прямо перебачено законом. Зокрема, відповідно до статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Отже, якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Отже, презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Суди, які виконуючи рекомендації Ради суддів України, в умовах відсутності фінансування добросовісно застосовують альтернативні способи комунікації, запропоновані учасниками справи, не можуть вважатися такими, що діють неправомірно.

Вказане відповідає висновкам викладених Верховним судом в ухвалі від 17.11.2022 по справі № К/9901/30825/21.

Зазначені обставини, на думку судді свідчать про те, що позивач не міг не знати про ухвалу суду.

Останній день для усунення недоліків позову припадає на 05.10.2023, проте у встановлений судом термін, недоліки позовної заяви в повному обсязі виправлені не були.

Відповідно до ч.5 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Станом на 16.10.2023 до суду не надходило інших документів на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від 19.09.2023. Також від позивача або його представника до суду не надходило інших заяв та клопотань про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

Оскільки, вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху від 19.09.2023 позивачем не виконано, а саме позивачем так і не надано засвідчену належним чином копію рішення суду № 280/12946/21 то на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 294, 295, 296 КАС України.

Суддя Н.В. Стрельнікова