Справа № 160/1346/23
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 жовтня 2023 року

м. Київ

справа №160/1346/23

адміністративне провадження № К/990/29559/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Губської О.А.,

суддів: Білак М. В., Жука А.В.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2023 року у справі № 160/1346/23 за позовом ОСОБА_2 до Військово-лікарської комісії військової частини НОМЕР_1 , Обласної медико-соціальної експертної комісії № 1 Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи «Дніпропетровської обласної ради» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Верховного Суду від 15 вересня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги для надання скаржнику можливості повідомити Верховний Суд про інші поважні причини (з наданням відповідних доказів на підтвердження) пропуску строку на касаційне оскарження.

На виконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху від скаржника надійшло клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, у якій просить поновити строк на касаційне оскарження.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник зазначила те, що вона намагалася відправити касаційну скаргу 04 серпня 2023 року, однак вийшовши у зазначений день о 13:20 год до відділення АТ «Укрпошта», о 13:30 год було оголошено повітряну тривогу в Дніпропетровській області, яка закінчилася о 14:22 год. Зазначає, що відділення АТ «Укрпошта» у селі Хутірське Дніпровського району Дніпропетровської області працює за графіком - вівторок, четвер та п`ятниця з 09:00 год по 14:00 год. Оскільки 05 серпня 2023 року відповідне відділення АТ «Укрпошта» не працює і скаржник відвідувала церкву, вона 06 серпня 2023 року відправила касаційну скаргу у відділенні АТ «Укрпошта» м. Дніпра.

До вказаного клопотання долучила скріншоти із застосунку «Повітряна тривога» та із веб-сайту АТ «Укрпошта», фото з церкви, інформацію з веб-сайту щодо церковного свята.

На переконання скаржника така інформація в сукупності дає підстави стверджувати, що нею з поважних причин пропущено строки касаційного оскарження.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, суд касаційної інстанції виходить з такого.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Отже, учасники справи, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк та у передбаченому процесуальним законом порядку. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Установлення процесуальних строків процесуальним законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України процесуальних обов`язків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява №23436/03).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку касаційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Водночас наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Відтак, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

В ухвалі суду про залишення цієї касаційної скарги без руху Верховний Суд зазначив, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалене 05 липня 2023 року, повне судове рішення складено того ж дня, відповідно останнім днем його оскарження було 04 серпня 2023 року.

З наліпки на поштовому конверті, у якому надійшла подана вперше касаційна скарга, вбачається, що скаргу здано на пошту 06 серпня 2023 року. Тобто касаційну скаргу з пропуском установленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження.

Доказів на підтвердження своїх доводів про подачу вперше касаційної скарги 04 серпня 2023 року, скаржник суду не надала.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу залишено без руху для надання скаржнику можливості повідомити Верховний Суд про інші поважні причини (з наданням відповідних доказів на підтвердження) пропуску строку на касаційне оскарження.

На виконання вимог ухвали суду скаржник звернула увагу суду на оголошення повітряної тривоги на території Дніпропетровської області 04 серпня 2023 року, що і стало причиною подання касаційної скарги з порушенням процесуального строку.

В цьому аспекті Верховний Суд звертає увагу на те, що питання поновлення пропущеного процесуального строку вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку, та наданих на їхнє підтвердження доказів. Доведення поважності причин пропущення строку звернення до суду покладається на особу, яка звертається із касаційною скаргою та заявою/клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Сам собою факт оголошення повітряної тривоги у відповідному регіоні не є безумовною підставою для визнання причин пропущення процесуального строку звернення до суду поважними. Такою підставою можуть бути обставини, що унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Надані ОСОБА_3 на підтвердження поважності причин пропущення строку звернення з касаційною скаргою скріншоти із застосунку «Повітряна тривога» не можна розцінювати як достатні докази, які підтверджують реальну відсутність у скаржника можливості подати касаційну скаргу на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2023 року в більш коротші строки, а не аж 06 серпня 2023 року (після закінчення строку на касаційне оскарження).

Верховний Суд наголошує, що нормами КАС України надано учасникам судового процесу строк на касаційне оскарження тридцять днів з дня проголошення оскаржуваного судового рішення, і Суд враховує, що скаржник може подати скаргу у будь-який день у цьому проміжку часу, а не вчиняти дії щодо оскарження відповідного судового рішення в останній день встановленого строку.

Водночас скаржник наводить поважні причини, на її думку, пропуску строку на касаційне оскарження лише щодо 04 серпня 2023 року, тобто останнього дня встановленого на подачу касаційної скарги. Жодних причин, які б унеможливлювали подання скарги у період з 06 липня 2023 року по 03 серпня 2023 року скаржник взагалі не наводить.

Колегія суддів наголошує, що оголошення повітряної тривоги є суб`єктивним чинником, який не вказує на наявність об`єктивно непереборних обставин, які б перешкоджали своєчасному оскарженню судового рішення у цій справі, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з їх наявністю, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків.

Повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги, оскільки повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру, та не доводять фактичну неможливість повторного подання касаційної скарги у більш стислий строк.

Разом з цим, відсутність принтера, і як наслідок не можливість роздрукувати клопотання про поновлення строку також не може бути поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження.

Відтак, наведені скаржником підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останню можливості звернутись до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки.

Посилання, як на поважну причину пропуску строку на касаційне оскарження, на те, що скаржник 05 серпня 2023 року відвідувала церкву Верховний Суд не бере до уваги, оскільки така подія мала місце після закінчення строку на касаційне оскарження.

Таким чином, вказані скаржником причини пропуску строку касаційного оскарження не дають підстав для висновку про наявність об`єктивних непереборних обставин, які б перешкоджали своєчасному оскарженню судового рішення у цій справі та до того ж не підтверджені належними доказами, що в свою чергу є підставою для відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на касаційне оскарження.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником причин пропуску такого строку поважними.

За правилами пункту 4 частини першої статті 333 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними.

З урахуванням зазначеного, у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 333 КАС України,

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2023 року у справі № 160/1346/23.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2023 року у справі № 160/1346/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддіО.А. Губська М.В. Білак А.В. Жук