Справа № 160/9860/22
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 жовтня 2023 року

м. Київ

справа №160/9860/22

адміністративне провадження № К/990/28762/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):

судді-доповідача - Радишевської О.Р.,

суддів - Білак М.В., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Кабінету Міністрів України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року у справі №160/9860/22 за позовом Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" до Кабінету Міністрів України, за участю третіх осіб: Міністерства фінансів України, Державної казначейської служби України, Державного космічного агентства України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2023 року визнано неповажними підстави пропуску строку Кабінетом Міністрів України на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року у справі №160/9860/22 та касаційну скаргу залишено без руху. Надано скаржнику десятиденний строк для усунення недоліків указаної касаційної скарги шляхом подання до суду касаційної інстанції: заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення, а також відповідних доказів на підтвердження викладених у заяві обставин.

На виконання вимог вказаної ухвали скаржником подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій послався на ті ж обставини, оцінивши які Суд в ухвалі про залишення касаційної скарги без руху від 11 вересня 2023 року дійшов висновку про їхню неповажність.

Зокрема, скаржник зазначає, що копію ухвали Верховного Суду від 24 липня 2023 року про повернення касаційної скарги було отримано Кабінетом Міністрів України 27 липня 2023 року та 28 липня 2023 року її було направлено до Міністерства юстиції України, оскільки останній представляє інтереси Кабінету Міністрів України у судах. Скаржник просить Суд урахувати, що 29 та 30 липня 2023 року були вихідними днями. З огляду на те, що Міністерство юстиції України діє у судах від імені та в інтересах Кабінету Міністрів України через територіальні органи, ухвала Суду від 24 липня 2023 року надійшла з електронної пошти спеціаліста Міністерства юстиції України «» на електронну пошту «» 02 серпня 2023 року.

З огляду на вказані обставини, скаржник стверджує, що строк з 28 липня по 02 серпня 2023 року був ним пропущений внаслідок об`єктивних причин, які полягали у тривалості поштового обігу. Також скаржник звертає увагу суду, що 05, 06, 12 та 13 серпня 2023 року були вихідними днями, а тому фактично на підготовку нової редакції касаційної скарги у нього було лише 9 днів, що, за твердженням заявника, не є значним строком в умовах воєнного стану та постійних повітряних тривог.

Оцінюючи вказані обставини, Суд зазначає, що підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне подання касаційної скарги.

Отже, у випадку пропуску строку на касаційне оскарження підставами для прийняття касаційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами). У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строку на оскарження судового рішення, такі підстави.

Як було встановлено Судом, первинну касаційну скаргу скаржник направив в межах строку визначеного статтею 329 КАС України. Водночас ухвалою Верховного Суду від 24 липня 2023 року касаційну було повернуто заявнику внаслідок неналежного обґрунтування останнім підстав для касаційного оскарження.

Суд зазначає, що повернення касаційної скарги не зупиняє та не перериває строк на касаційне оскарження і не дає права скаржнику у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на оскарження судового рішення повторно. При цьому, приведення касаційної скарги у відповідність з вимогами КАС України в частині належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України є процесуальним обов`язком сторони, а тому ця обставина сама по собі не є поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження.

Разом з цим, Суд зауважує, що у ситуації з пропуском строків державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не можуть виступати недоліки внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які перебувають у прямій залежності від волі скаржника. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу належного врядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж. З огляду на зазначене, Суд не приймає до уваги як поважну причину пропуску строку на касаційне оскарження посилання заявника на тривалість перенаправлення ухвали Суду від 24 липня 2023 року до уповноваженого органу на представництво інтересів, адже це є організаційним питанням роботи державного органу, а тривалість процедури оформлення документів безпосередньо залежить від ефективної роботи працівників і не свідчить про наявність особливих і непереборних обставин.

Суд також не бере до уваги посилання заявника на кількість вихідних днів у період з 27 липня по 16 серпня 2023 року, оскільки нормами процесуального законодавства передбачено перебіг процесуальних строків у календарних днях та не міститься жодних виключень щодо обрахунку процесуальних строків у робочих днях.

Суд наголошує, що приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Щодо посилання заявника на наявність загрози надзвичайних ситуацій воєнного характеру, Суд зазначає, що за усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Водночас саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Скаржником не наведено обґрунтування та не надано доказів, яким саме чином введення воєнного стану вплинуло на його обов`язок своєчасно подати скаргу. Суд зауважує, що повітряні тривоги не можуть бути основною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги, оскільки вони не мають постійного та довготривалого характеру.

Таким чином, Судом установлено, що зазначені скаржником доводи щодо поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а отже, не свідчить про наявність поважних причин для поновлення цього строку.

З урахуванням наведеного, Суд не вбачає підстав визнавати поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Ураховуючи, що скаржником не наведено інших поважних підстав для поновлення строку касаційного оскарження, а також не надано належних доказів на їх підтвердження, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтями 44, 248, 332, 333 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку Кабінетом Міністрів України на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року у справі №160/9860/22.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року у справі №160/9860/22.

Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: О.Р. Радишевська

Судді: М.В. Білак

В.М. Соколов