Справа № 340/4864/23
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

16 жовтня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4864/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. НАУМЕНКА розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. В. Перспективна, б. 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, )

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Позивач, через уповноваженого представника адвоката Поповича П.О., звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив:

1) визнати протиправними дії ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо обліку та нарахування ОСОБА_1 податкового боргу (недоїмки) із ЄСВ з підстав, визначених вимогою Ф-106982-51-У від 04.02.2021 року.

2) визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДПС у Кіровоградській області про сплату боргу (недоїмки) Ф-106982-51-У від 04 лютого 2021 року щодо нарахування до сплати ОСОБА_1 боргу (недоїмки) із сплати ЄСВ та штрафних/фінансових санкцій - в сумі 35245,18 грн.

Ухвалою судді від 05.07.2023 року залишено без руху позовну заяву для усунення недоліків в частині строку звернення до суду та сплати судового збору.

Представником позивача у встановлений суддею строк надіслано на адресу суду заяву про усунення недоліків, додано заяву про поновлення строку звернення до суду, за змістом якої позивач наполягав, що про існування спірної вимоги дізнався після накладення арешту на його рахунки виконавчою службою у червні 2023 року, а також надав докази сплати судового збору.

Ухвалою судді від 26.07.2023 року відкрито провадження у справі.

У встановлений судом строк відповідач надав до суду витребувані судом докази та відзив на позовну заяву.

Відповідно до наведених відповідачем доводів та доданих документів судом встановлено, що спірну вимогу Ф-106982-51-У від 04.02.2021 року позивачу надіслано листом з повідомленням про вручення та отримано позивачем 22.02.2021 року.

22.09.2023 року судом позовну заяву залишено без руху через пропуск строку звернення до суду, в порядку частини 13 статті 171 КАС України, та встановлено п`ятиденний строк для усунення недоліків. Вказану ухвалу 26.09.2023 року представнику позивача доставлено в особистий електронний кабінет системи «Електронний суд», позивачу - на вказану ним у позові електронну адресу, а також, відповідно до повідомлення про вручення рекомендованого листа, отримано позивачем особисто 30.09.2023 року.

На виконання вимог ухвали у встановлений судом строк до суду заява про усунення недоліків не надходила, обґрунтованих клопотань про надання додаткового строку для усунення недоліків позову та/або про поновлення пропущеного строку з доказами поважності пропуску визначеного строку до суду не надходило.

З матеріалів, отриманих в ході розгляду справи вбачається, що вимогу про сплату боргу відповідач отримав 22.02.2021, відтак позивачу було достеменно відомо про існування вимоги з лютого 2021 року, при цьому до суду з позовною заявою звернувся лише 30.06.2023 року.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, у межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

При чому, право на звернення до суду, у тому числі на доступ до суду у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950, не є абсолютним та може бути обмежено у встановлений законом спосіб, що не є порушенням права на доступ до суду. Навпаки, безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції щодо справедливого судового розгляду.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1998 року «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначено, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1998 року «Осман проти Сполученого королівства» та пункті 54 рішення від 19 червня 2001 року «Круз проти Польщі» зазначено, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі 500/1912/22 зокрема, зазначив, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом.

Отже, застосовуючи наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду за відсутності будь-яких наведених позивачем поважних причин пропуску такого строку, суд суворо дотримується як норм процесуального закону, визначеного КАС України, так і судової практики Верховного Суду та практики Європейського суду з прав людини, а отже жодним чином не вдається до надмірного формалізму та не обмежує прав позивача на доступ до суду у розумінні Конвенції та національного законодавства.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 171, 240-243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 256 КАС України та в частині повернення позовної заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, передбачений статтею 295 КАС України, в частині повернення судового збору ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО