Справа № 580/9323/23
Суддя: Валентина ТИМОШЕНКО
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 жовтня 2023 року справа № 580/9323/23

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Будищенської сільської ради про визнання дій та рішень протиправними,

встановив:

09 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подав позов до Будищенської сільської ради, в якому просить:

1) визнати протиправним рішення (розпорядження) сільського голови Будищенської територіальної громади від 09.01.2023 та 15.02.2023 Про створення комісії для обстеження присадибної ділянки гр. ОСОБА_2 про включення до складу комісії старшого слідчого офіцера поліції ВПД №1 м. Черкаси ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Юрченка Сергія Миколайовича щодо вирішення земельного спору за рішенням від 09.08.2022 Черкаського окружного адміністративного суду №580/11168/21;

2) визнати протиправні дії Будищенської сільської ради щодо розгляду земельного спору за участі старшого слідчого офіцера поліції ВПД №1 м. Черкаси ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Юрченка Сергія Миколайовича на виконання рішення від 09.08.2022 Черкаського окружного адміністративного суду №580/11168/21;

4) визнати протиправні дії старшого слідчого офіцера поліції ВПД №1 м. Черкаси ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Юрченка Сергія Миколайовича щодо участі у складі комісії Будищенської сільської ради щодо вирішення земельного спору за рішенням від 09.08.2022 Черкаського окружного адміністративного суду №580/11168/21.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За наслідками перевірки позовної заяви та доданих до неї доказів встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог КАС України.

Відповідно до частини першої, другої та третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

На думку судді, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Як встановлено зі змісту позовної заяви, позивач просить суд визнати протиправним рішення (розпорядження) сільського голови Будищенської територіальної громади від 09.01.2023 та 15.02.2023 Про створення комісії для обстеження присадибної ділянки гр. ОСОБА_2 .

Таким чином, суддя дійшов висновку про недотримання позивачем строку звернення до суду, зважаючи на пред`явлення адміністративного позову лише 09.10.2023.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивач не подав до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважності причин такого пропуску.

Відповідно до вимог частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказаний недолік позовної заяви має бути усунуто шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та надати докази поважності причин пропуску такого строку.

Крім того суддя зазначає таке.

За визначеннями, наведеними у пунктах 7, 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Тобто, пункт 4 частини 5 статті 160 КАС України вимагає зазначення позивачем, як обов`язкову складову форми позовної заяви, опису правопорушень кожного із відповідачів з огляду на визначені законодавством повноваження кожного такого відповідача і визначення позовних вимог відносно кожного відповідача.

Такий опис (відомості) в позовній заяві має бути зроблений виключно позивачем, є імперативною вимогою принципу диспозитивності, визначеного ст.9 КАС України, та є за своїм змістом визначенням предмету позову. Не виконання вимог п.4 ч.5 ст.160 КАС України вказує на відсутність чи недоліки у визначенні саме предмету позову, що унеможливлює відкриття провадження у справі та розгляд справи по суті.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивач просить визнати протиправні дії старшого слідчого офіцера поліції ВПД №1 м. Черкаси ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Юрченка Сергія Миколайовича щодо участі у складі комісії Будищенської сільської ради щодо вирішення земельного спору за рішенням від 09.08.2022 Черкаського окружного адміністративного суду №580/11168/21.

Однак, відповідачем старшого слідчого офіцера поліції ВПД №1 м. Черкаси ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Юрченка Сергія Миколайовича у справі позивач не зазначає.

Також суддя зазначає, що згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач доказів сплати судового збору не надав, до позовної заяви не додав документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі - Закон № 3674).

Законом України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання позивачем до адміністративного суду вказаного позову, який містить три вимоги немайнового характеру становить 3220 грн 80 коп. Належним доказом сплати судового збору є лише оригінал документу.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 160, 169, 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті вказані вище недоліки шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження, позовної заяви в новій редакції та докази сплати судового збору.

Роз`яснити позивачеві, що встановлений в даній ухвалі строк на усунення недоліків може бути продовжений відповідно до вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя Валентина ТИМОШЕНКО