Справа № 520/28525/23
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2023-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без руху

13 жовтня 2023 р. справа № 520/28525/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія "БОТіК" (далі за текстом - позивач, заявник) до Головного управління ДПС у Харківській області про 1) визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 02.06.2021 на загальну суму 27.336,41 грн, в т.ч. за податковими зобов`язаннями 6.872,39 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 20.331.84 грн; сума пені відповідно до підпункту 129.1.4 пункту 129.1 статті 129 Податкового кодексу України - 132,18 грн; 2) визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 02.06.2021 на загальну суму 493.012.56 грн, в т.ч. за податковими зобов`язаннями 186.330,76 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 302.173,47 грн; сума пені відповідно до підпункту 129.1.4 пункту 129.1 статті 129 Податкового кодексу України - 4.508,13 грн; 3) визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 02.06.2021 на загальну суму 203.971,87 грн, в т.ч. за податковими зобов`язаннями - 77.680,86 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 123.917,20 грн; сума пені відповідно до підпункту 129.1.4 пункту 129.1 статті 129 Податкового кодексу України - 2.373,81 грн,

встановив:

В оформленні матеріалів адміністративного позову виявлено низку недоліків.

По-перше, відсутні докази оплати судового збору, що не відповідає положенням ч. 3 ст. 161 КАС України.

В позові заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по суті спору, умотивоване введенням на території України воєнного стану та веденням господарської діяльності у сегменті аграрної товаровиробництва. За доводами клопотання указане потребує в тому числі, забезпечення підготовки засобів та устаткування до процесу вирощування аграрної продукції, яка буза засіяна, забезпечення безпосередньо самого вирощування продукції, а також забезпечення підготовки до кампанії по збиранню врожаю. Таким чином, перед позивачем стоїть багато завдань, які є пов`язаними із забезпеченням процесу сільськогосподарського виробництва.

Вирішуючи означене клопотання, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Положеннями ч. 1 ст. 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на предмет ініційованого заявником спору; на характер спірних правовідносин, у яких склався спір; на календарну дату прийняття оскаржених рішень суб`єкта владних повноважень (більш як за півроку до настання події введення на території України правового режиму воєнного стану); минування від календарної дати прийняття оскаржених рішень суб"єкта владних повноважень більш як одного сезону провадження господарської діяльності у сфері аграрного товаровиробництва суд не знаходить підстав для задоволення цієї заяви позивача.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимога майнового характеру (скасування податкових повідомлень-рішень на загальну суму 724.320,84 грн), а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 10.864.81 грн.

З огляду на зміст заявлених вимог та положення Закону України "Про судовий збір" для усунення недоліку позивачу належить подати до суду оригінал документу про оплату судового збору у розмірі 10.864.81 грн на рахунок - UA4020661, одержувач - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код одержувача - 37874947, банк одержувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

По-друге, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень частин 1 та 2 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що остання, всупереч ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, не містить в собі жодних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, крім акту перевірки, на підставі якого прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

По-третє, відповідно ч. 7 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Як встановлено зі змісту позовних вимог, позивач просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 02.06.2021 №, №, №, проте, в порушення вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, оскаржувані податкові повідомлення-рішення до позову не надані.

По-четверта, згідно з ч.ч.1 і 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 02.06.2021 №, №, №.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, позивач до суду звернувся 11.10.2023, тобто з пропуском строку, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

В позовній заяві позивач заявив клопотання про визнання поважними причин пропуску строку та поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого посилався на введення на території України воєнного стану та неможливість у встановлені КАС України строки звернутись до суду за захистом своїх прав.

Суд вважає необґрунтованими посилання позивача як на підставу пропуску строку звернення до суду з даним позовом запровадження в Україні воєнного стану внаслідок військової агресії Російської Федерації, оскільки позивач, не дивлячись на воєнний стан в Україні, реалізував своє право на звернення до суду шляхом подачі позову до Харківського окружного адміністративного суду, і воєнний стан не став при цьому на заваді.

Окрім того, згідно зі ст. 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами 1, 4 ст. 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Таким чином, відповідно до Законів України "Про критичну інфраструктуру", "Про правовий режим воєнного стану", "Про оборону", суди як об`єкти критичної інфраструктури не припиняли та не припиняють функціонувати під час воєнного стану.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суд зазначає, що обставина введення воєнного стану могла унеможливити дотримання строку позивачем на звернення до суду за умови надання ним належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом.

Аналогічна правова позиція відображена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 № 990/115/22.

Суддя зауважує, що міжміський та міський транспорт, відділення поштового зв`язку працюють, що дає об`єктивну можливість учасникам справи подавати (направляти поштовим зв`язком чи на електронну пошту) процесуальні документи.

Разом з цим, позивачем на підтвердження обставин, якими він обґрунтовує поважність причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом, не надано жодних доказів.

Поміж іншого, суд також акцентує увагу, що 26 травня 2021, набув чинності Закон №1416-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи". З цього часу будь-яка особа мала можливість звернутися до суду в електронній формі. Електронний суд дозволяє подавати учасникам судового процесу до суду будь-які документи в електронному вигляді, а також надсилати таким учасникам процесуальних документів в електронному вигляді, паралельно з документами у паперовому вигляді відповідно до процесуального законодавства.

До Електронного суду користувачі можуть надіслати в електронному вигляді і матеріали, передбачені процесуальним законодавством.

Таким чином, для суду не є переконливим довід про воєнний стан як перешкоду своєчасного звернення до суду.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окремо суд зважає, що у минулому ці ж самі вимоги вже заявлялись позивачем у межах справи №520/16080/21 та у межах справи №26057/21, де позови заявника були залишені без розгляду та повернуті відповідно через недотримання вимог процесуального закону в частині оформлення матеріалів позову.

Тому викладені на виправдання пропуску строку звернення до суду доводи заявника у даному конкретному випадку слід визнати юридично неспроможними.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, то позов має бути залишений без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4, 12, 121-123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 257, 262, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позов - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху.

Встановити, що способом усунення недоліків є подання до суду: доказів сплати судового збору; доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; подання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Харківській області від 02.06.2021 №, №, №; подання юридично умотивованої та документально доведеної заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із долученням належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів настання цього наслідку через дію поважної причини.

Роз`яснити, що невиправлення недоліків зумовлює повернення позову.

Копію даної ухвали направити заявникові.

Роз`яснити, ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко