Справа № 932/6390/23
Суддя: Овчиннікова О. С.
Дата ухвалення: 2023-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №932/6390/23
Провадження №2-а/932/220/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2023 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Овчиннікової О.С.,

при секретарі Орищиній І.А.,

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

за участі представника позивача Циндри Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, в якому зазначила, що 29.06.2023 року капітаном поліції ДОП СП ВП № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області Бакурідзе Тимуром Руслановичем щодо неї було винесено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 924408 від 29.06.2023 року за ч.1 ст. 183 КУпАП та постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183 КУпАП: 02.06.2023 року о 14.30 годині у приміщенні ВП № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м.Дніпро, вул. Майдан Озерний (Боброва 12) подала неправдиве повідомлення про конфлікт із ОСОБА_2 , застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень. Позивач заперечує факт подання неправдивого повідомлення 02.06.2023 року, оскільки вона прийшла до відділу поліції та написала заяву про вжиття заходів до ОСОБА_2 , який безпідставно проживає в належному їй будинку, 02.06.2023 року прийшов до будинку АДРЕСА_1 , влаштував конфлікт та почав її голосно ображати нецензурною лайкою, що чули сусіди. В оскаржуваній постанові відсутні посилання на докази щодо вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 183 КУпАП. Постанову винесено через 27 днів після її звернення до поліції, вона повідомляла поліцейського про наявність двох свідків конфлікту із ОСОБА_2 02.06.2023 року. Тому просить суд постанову про накладення адміністративного стягнення серії ГБВ № 241048 від 29.06.2023 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 183 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 850 гривень, скасувати, а справу закрити, стягнути судові витрати.

В судовому засіданні представник позивача та позивачка позовні вимоги підтримали, на задоволенні позову наполягали, відзив представника відповідача не містить посилання на будь-які докази на обгрунтування притягнення позивачки до адміністративної відповідальності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та місце судового розгляду, надіслав письмовий відзив на позовну заяву, просив розглянути справу за його відсутності. У відзиві від 25.08.2023 року представник відповідача позовні вимоги не визнав. Посилається на те, що 29.06.2023 року поліцейським обгрунтовано притягнуто до адміністративної відповідальності позивачку ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення у сфері забезпечення громадського порядку та громадської безпеки. Тому вважав оскаржувану постанову такою, що винесена з дотриманням норм чинного законодавства, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вони є безпідставними та необґрунтованими.

Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з огляду на таке:

З матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує постанову про накладення на нього адміністративного стягнення серії ГБВ № 241048 від 29.06.2023 року, якою її визнано винною у вичненні адміністративного правопорушення за таких обставин: 02.06.2023 року о 14.30 годині у приміщенні ВП № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м.Дніпро, вул. Майдан Озерний (Боброва 12) подала неправдиве повідомлення про конфлікт із ОСОБА_2 , застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показань свідків.

За визначенням ст. ст. 73, 74 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими іншими засобами доказування.

Згідно приписів частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що на поліцію покладено завдання надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішенні справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 183 КУпАП завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суд зазначає, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП, характеризується виключно прямим умислом, тобто суб`єкт правопорушення усвідомлює, що викликає працівників поліції за відсутності будь-яких підстав для цього, передбачає настання шкідливих наслідків від цього шляхом відволікання працівників поліції від виконання службових обов`язків, і бажає настання таких наслідків.

Разом з тим, самий лише факт того, що подія, з приводу якої був здійснений виклик, не підтвердилась, не вказує на завідому неправдивість виклику, оскільки особа може об`єктивно чи суб`єктивно помилятися з цього приводу.

Зі змісту матеріалів справи судом встановлено, що 02.06.2023 року позивачка ОСОБА_1 прийшла до ВП № 6 і власноруч написала заяву про вчинення щодо неї хуліганських дій ОСОБА_2 та вжиття відповідних заходів співробітниками поліції. Вона не здійснювала виклик поліції.

Водночас доказів, які б поза розумним сумнівом підтвердили здійснення позивачем умисного неправдивого виклику поліції, матеріали справи не містять.

Натомість, як встановлено судом з наявного в матеріалах справи додатку до протоколу від 29.06.2023 року, заявниця ОСОБА_1 заперечує вчинення умисного правопорушення, зазначає, що 01.06.2023 року за місцем її проживання : АДРЕСА_1 , близько 20.00 години у неї виник конфлікт з ОСОБА_2 , який безпідставно проживає в належному їй на праві власності будинку, та зайшовши в будинок, почав голосно її ображати нецензурною лайкою на протязі певного періоду часу, суперечку чули та бачили сусіди ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . В зв`язку з чим вона звернулася з письмовою заявою 02.06.2023 року до поліції для вжиття відповідних заходів реагування поліцією.

В рішенні від 21.07.2011 року у справі "Коробов проти України" ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають з співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто, таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення "поза розумним сумнівом".

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача, оскільки відповідач не довів суду належними та допустимими доказами вчинення позивачем правопорушення, жодних доказів на обгрунтування своїх заперечень щодо завідомо неправдивого умисного повідомлення заявницею та про відсутність конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 01.06.2023 року не надав. Отже, спірна постанова дійсно підлягає скасуванню, а зворотні доводи відповідача, в свою чергу, підтвердження не знайшли.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На думку суду, при винесенні оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення положення ст. ст. 251, 252, 280, 283 КУпАП не були дотримані та не були враховані обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не подано докази на підтвердження факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183 КУпАП, тому оскаржувана постанова не є законною і такою, що прийнята із дотриманням завдань та процедури провадження по справах про адміністративні правопорушення суб`єктом владних повноважень під час виконання своїх повноважень.

За таких обставин суд вважає, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183 КУпАП відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України суд вважає стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача судові витрати у виді 536,80 грн. судового збору, що був сплачений позивачем при зверненні до суду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 122, 222, 251, 283 КУпАП, ст.ст. 2, 8, 9, 72-77, 78, 205, 241-246, 250, 286 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення серії ГБВ № 241048 від 29.06.2023 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 183 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 850 гривень, скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 536 гривень 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.С. Овчиннікова