Справа № 160/21427/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 жовтня 2023 року Справа №160/21427/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) матеріали справи №160/21427/23 за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровської області, Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Пенсійною фонду України. Головного управління Пенсійною Фонду України в Дніпропетровській області та Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо не проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовців на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 №1036 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України віл 07.11.2007 № 1294»;

- зобов`язати Південно-Східне міжрегіональне управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції скласти довідки про розмір грошовою забезпечення для перерахунку пенсії па ім`я ОСОБА_1 , за формою згідно із додатком 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року №45, з урахуванням посадового окладу, підвищення посадового окладу за особливі умови служби кримінально-виконавчих установах закритого типу10%, окладу за спеціальним військовим званням, надбавки за вислугу років 35 %, надбавки за виконання особливо-важливих завдань під час проходження служби 50%, премії 105.5% та у місячний строк подати її головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області;

- зобов`язати Головне управління Пенсійної о фонду України в Дніпропетровській області після надходження довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії на ім`я ОСОБА_1 здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 і виплатити різницю між фактично отриманою ним пенсію з 01січня 2017 по 31.03.2018 та перерахованою у відповідності із рішенням суду з нарахуванням компенсації втрати частини доходів;

-зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області виконати судове рішенні негайно з моменту набрання рішенням законної сили (ст.371ч.1 п.1 та 371ч.2 п.1 КАС України);

- для забезпечення належного захисту прав позивача у разі необхідності вийти поза межі заявлених позовних вимог.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Повідомлено сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення (виклику) учасників справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Так, 09.10.2023 від представника Пенсійного фонду України надійшов відзив на позовну заяву у якому останній просив залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи дане клопотання, представник зазначив, що в позовній заяві позивач просить здійснити перерахунок його пенсії з 01.01.2017, а сама позовна заява сформована у системі ЄСІТС лише 23.08.2023, що виходить за межі шестимісячного строку, встановленого статтею 122 КАС України. Наведене узгоджується з правовою позицією у справі № 521/21851/16-а, постанова від 17.07.2018, де Верховний Суд, залишаючи позовні вимоги без розгляду, зазначив, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Поважних причин терміну пропуску звернення до суду позивач не надав. З огляду на вказане просив залишити позов без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 наведеної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За приписами частини 6 зазначеної статті якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати бездіяльність Пенсійною фонду України, Головного управління Пенсійною Фонду України в Дніпропетровській області та Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо не проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовців на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1036 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України віл 07.11.2007 № 1294».

Суд наголошує, що Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (далі по тексту - Порядок №45) визначено, що перерахунок раніше призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон) пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом (далі - особи), або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 №1036 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2007 №1294 "Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу да деяких інших осіб" в частині встановлення розмірів посадових окладів рядового і начальницького складу установ виконання покарань. Вказана постанова набрала чинності з 01.01.2017.

Таким чином, підстава для підвищенням грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовців виникла з 01.01.2017 з дня набрання законної сили постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1036 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України віл 07.11.2007 № 1294».

У позовній заяві позивач зазначив, що, відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. Оскільки постанова КМУ «Про внесення змін до постанови КМУ від 07.11.2007 № 1294» від 28.12.2016 року № 1036 втратила чинність з 01 березня 2018 року на підставі постанови Уряду України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», то кінцевим строком здійснення перерахунку повинно бути 31 березня 2018 року. Адміністративний суд не може застосовувати шестимісячний строк звернення до адміністративного суду як підставу відмови у задоволенні позову у справах з вимогами, пов`язаними з виплатою компенсаторної складової доходу, та у справах з вимогами, пов`язаними з виплатою доходу як складової конституційного права на соціальний захист, до якого належить, зокрема, й пенсія. Аналогічне застосування норм права відображено у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №646/6250/17 (адміністративне провадження №К/9901/261/18). З огляду на викладене, а також посилання на численні позиції Конституційного Суду України та Верховного Суду позивач вважав, що ним строк на звернення до суду з даним позовом не пропущено. Проте, у разі визнання його пропущеним просив поновити такий строк.

Суд, дослідивши доводи позивача, зазначає наступне.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, позивач звертаючись до відповідачів із заявами у квітні 2023 року знав про порушене право, а саме непроведення перерахунку пенсії на підставі Постанови №1036.

Так, у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 Верховний Суд дійшов такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Таким чином, отримання позивачем листів-відповідей у квітні-червні 2023 року у відповідь на заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на проведення перерахунку і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Крім того, суд наголошує, що положення ст. 51 Закону № 2262-XII висувають вимоги необмеженості строку щодо обов`язку перерахунку пенсії безпосередньо для суб`єкта владних повноважень, а тому доводи позивача про необмеженість строку звернення до суду з позовами щодо перерахунку пенсії є помилковими та до вказаного спору застосовується загальний шестимісячний строк звернення до суду.

Відтак, право позивача на перерахунок пенсії виникло з 01.01.2017.

До суду з даним адміністративним позовом позивач звернувся 23.08.2023, тобто зі спливом строку з моменту виникнення підстав для такого перрахунку, а отже з пропуском 6-ти місячного строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Викладене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24 лютого 2021 року у справі №9901/313/20, Верховного Суду у постановах від 17 березня 2021 року у справі №160/3121/20, від 18 березня 2021 року у справі №320/2915/20 та ін.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд наголошує, що позивачем обґрунтованих причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, окрім посилань на його необмеженість, у позовній заяві не наведено.

Відповідно до частини 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 123, ст. 248, ст.256, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- заяви про поновлення строку звернення до суду із викладом інших причин пропуску такого строку та наданням доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява може бути залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Калугіна