Справа № 160/19454/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 вересня 2023 року Справа № 160/19454/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, поданий представником позивача адвокатом Боровенським Русланом Юрійовичем, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- звернути постанову до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.08.2023 адміністративний позов залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду: шляхом надання до суду: - уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості.

31.08.2023 копію зазначеної ухвали, враховуючи припинення фінансування суду за кошторисними призначеннями для придбання поштових марок через військове вторгнення російської федерації на територію України та введенням на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/202 воєнного стану, направлено представнику позивача засобами телекомунікаційного зв`язку на адресу електронної пошти, зазначену особисто в позовній заяві. Тобто, строк для усунення недоліків з урахуванням ч.7 ст.251 КАС України до 05.09.2023.

07.09.2023 від представника позивача на виконання ухвали до суду надійшов уточнений адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача 2 Головного управління Національної поліції в Донецькій області, у якій позовні вимоги викладені наступним чином:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області;

- звернути постанову до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції.

Суд, враховуючи рекомендації Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022 щодо продовження процесуальних строків, вважає за необхідне прийняти вказаний уточнений адміністративний позов до розгляду.

Вирішуючи питання про усунення позивачем недоліків позовної заяви, суд виходить із наступного.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У пункті 9 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що відповідач суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Суд звертає увагу, що в уточненому позові позивач просить суд визнати протиправними та скасувати два накази, а саме:

- наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- наказ ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області.

З наданої до матеріалів позову копії наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 14.07.2023 №458 о/с «По особовому складу» вбачається, що відповідно до частин 1, 7 та 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переведено для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 17 липня 2023 року, зокрема, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), звільнивши з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції (Підстава: доповідна записка від 14 липня 2023 року №20/2821 та лист ГУНП в Донецькій області від 12 липня 2023 року № 1743/01/12-2023).

Тобто, в прохальній частині, як первісного, так і уточненого позову, позивач просить суд визнати протиправним та скасування наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с лише «в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції». Тобто, зазначений наказ в частині «переведення позивача для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 17 липня 2023 року» позивачем не оскаржується, що унеможливлює встановлення судом предмету спору.

Поряд із цим, суд звертає увагу, що частиною 7 статті 161 КАС України визначено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача клопотання про його витребування.

За положеннями частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з частиною 2 вказаної статті у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вже зазначено судом вище, що предметом спору в уточненому позові є правомірність наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції та наказу ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області.

Проте, всупереч наведених норм копії наказу ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року, не було надано до матеріалів уточненого адміністративного позову та/або клопотання про його витребування. При цьому, суд звертає увагу, що копію означеного наказу ГУНП в Донецькій області позивачем до первісного позову також надано не було, як клопотання про його витребування у відповідності до вимог ст. 80 КАС України.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору та суб`єктного складу правовідносин, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Тобто, уточнений адміністративний позов, поданий до суду 07.09.2023 на виконання ухвали суду, не відповідає вимогам КАС України.

Отже, суд доходить висновку, що на виконання ухвали суду позивачем не було надано до суду уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон №3674-VI).

За положеннями частини 1 статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2023 року становить 2684 гривні.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 3 статті 4 Закону №3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.).

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону №3674-VI передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, суд враховує, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо), як способу усунення наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності, є однією вимогою.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 12.11.2019 року (справа №640/21330/18) та від 05.06.2020 року (справа №280/5161/19).

В уточненому адміністративному позові було заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: вимогу про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 14.07.2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції, а вимога про поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції є похідною від вимоги про оскарження наказу від 14.07.2023 року №458 о/с в цій частині, а також вимогу про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області (в той же час, як вже зазначено судом вище, наказ від 14.07.2023 року №458 о/с в частині «переведення позивача для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 17 липня 2023 року» позивачем не оскаржується).

При цьому, суд враховує, що пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Тобто, позивач не звільнений від обов`язку сплати судового збору за подання до суду адміністративного позову про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Донецькій області №298 о/с від 17.07.2023 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області.

З огляду на викладене, позивач повинен був сплати судовий збір за подання цього адміністративного позову за одну вимогу немайнового характеру у сумі 1073,60 грн.

Проте, в порушення наведених норм до уточненого адміністративного позову не було надано документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України.

З огляду на вищевикладене суд доходить висновку, що поданий на виконання ухвали суду уточнений адміністративний позов не відповідає вимогам КАС України.

Отже, у встановлений судом строк, а саме: до 05.09.2023 включно, позивач не усунув у повному обсязі недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки головуючий суддя Юхно І.В. у період з 28.08.2023 по 15.09.2023 перебувала у відпустці, суд на підстави положень ч.6 ст.120 КАС України вирішує питання про повернення позовної заяви в перший робочий день з урахуванням вихідних днів 18.09.2023.

Суд зазначає, що станом на 18.09.2023 позивач не виконав у повному обсязі вимоги ухвали суду.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167, 169, 248, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, поновлення на посаді повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з матеріалами адміністративного позову.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя І.В. Юхно