Справа № 520/28543/23
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 жовтня 2023 року Справа № 520/28543/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Білова О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду в інтересах позивача ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області звернувся його представник адвокат Атаманюк П.В., в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 296 від 03.06.2022 в частині застосування до старшого слідчого слідчого відділу Ізюмського РУН ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції;

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 289 о/с від 14.06.2022 в частині звільнення старшого слідчого слідчого відділу Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції з 14.06.2022;

3. Поновити на службі в Національній поліції України капітана поліції ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області;

4. Зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 суми грошового забезпечення за період 1 травня 2022 - 13 червня 2022;

5. Зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, за період з 14.06.2022 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України.

Відповідно до п.п. 2,5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Представник позивача в тексті позовної заяви наполягає на тому, що позивачем строк звернення до суду не пропущений, проте в прохальній частині просить поновити такий строк як пропущений.

Щодо фактичних обставин, викладених у позовній заяві, зазначає, що позивач не мав можливості ознайомитися з наказом про його притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки не міг виїхали з окупованого Ізюму, тому тільки 18.09.2023 отримав спірні накази після подання адвокатського запиту від 02.09.2023, та звернувся до суду в межах місячного строку.

Надаючи оцінку вказаним доводам, суддя виходить з таких фактичних обставин та норм, що регулюють строки звернення до суду та підстави їх поновлення.

Статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Відповідно до частин 1,2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В той же час, Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", доповнено розділом V "ОСОБЛИВОСТІ ПРОВЕДЕННЯ СЛУЖБОВОГО РОЗСЛІДУВАННЯ В ПЕРІОД ДІЇ ВОЄННОГО СТАНУ", який, зокрема, включає статтю 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України" (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до даних відкритих офіційних джерел місто Ізюм перебувало в окупації з 02.04.2022 та було звільнено від російських окупаційних військ 10.09.2022.

В позовній заяві позивач зазначає, що 24.07.2022 ОСОБА_1 разом із сім`єю виїхав з м. Ізюм.

Таким чином, позивач, не будучи (з його слів) обізнаним про своє звільнення, мав з`явитися на службу та вийти на зв`язок з керівництвом одразу після звільнення міста Ізюм.

За умови виконання вказаних обов`язків, позивач мав бути обізнаним про своє звільнення після виїзду з окупації - 25.07.2022.

Проте, жодних доказів на підтвердження вчинення будь-яких дій з метою виходу на службу, або повідомлення керівництва про вихід з окупації позивачем до позовної заяви не надано.

Відтак, суд не вважає обґрунтованим посилання позивача на дату отримання спірних наказів - 18.09.2023, як дату, коли позивач повинен був дізнатися про порушення його прав.

Відтак, наведені позивачем в позовній заяві доводи та надані до матеріалів позову докази не підтверджують факт дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Доводи представника позивача щодо застосування до вказаних правовідносин ст. 122 КАС України, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах з приводу прийняття, проходження та звільнення з публічної служби не беруться до уваги судом, оскільки Дисциплінарний Статут Національної Поліції України є спеціальним нормативно-правовим актом, яким встановлено спеціальні строки з приводу оскарження наказів про звільнення в умовах запровадженого на території України воєнного стану внаслідок агресії рф.

Отже, з урахуванням відліку строку звернення до суду з дня, коли особа дізналася, або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, позивач мав бути обізнаний в силу своїх службових обов`язків поліцейського про своє звільнення, з приводу якого подано даний позов, з 25.07.2022.

В той же час, жодних обставин, нормативних та фактичних обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду, перебіг якого розпочався 25.07.2022, в позовній заяві не викладено, доказів на підтвердження наявності таких причин до позову не додано.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Верховний Суд в Постанові від 11.11.2021 у справі № 260/611/21 зазначив, що «строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд не приймає до уваги доводи позивача щодо того, що про існування оскаржуваних наказів він дізнався лише після отримання відповіді на адвокатський запит його представника, оскільки отримання листа у відповідь на адвокатський запит не змінює момент, з якого саме позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у спірних правовідносинах.

З матеріалів справи судом встановлено, що спірні накази видано 03.06.2022 та 14.06.2022, з окупованої території позивач виїхав 24.07.2022.

Більш того, загальновідомим є факт, що місто Ізюм Харківської області звільнене від російських окупантів 08 вересня 2022 року, що також зазначено у Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженому Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309.

Після виїзду з окупації, як і після деокупації території (у разі перебування на такій території) працівник поліції зобов`язаний прибути за місцем служби для її подальшого проходження.

Однак, позовна заява взагалі не містить інформації щодо того, де позивач перебував з 24.07.2022 (з дня виїзду з міста Ізюм) та до моменту подання позову, з яких підстав після деокупації території протягом року не прибував на службу, з яких причин йому протягом року не було вручено оскаржувані накази або було відмовлено у видачі таких наказів на його звернення, доказів звернення позивача щодо отримання наказів до суду також не подано.

В той же час, позов подано до суду засобами поштового зв`язку 07.10.2023, тобто з порушенням 15-денного строку звернення до суду, доказів поважності причин пропуску такого строку позовна заява не містить.

Відповідно до ч. 12 ст. 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а саме надати до суду:

- належним чином засвідчені докази щодо місця перебування позивача з моменту виїзду з окупованої території 24.07.2022 по момент звернення за отриманням спірних наказів;

- заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин пропуску строку звернення до суду та доказами на підтвердження поважності причин такого пропуску.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Білова О.В.