Справа № 440/11194/22
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2023-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 р. Справа № 440/11194/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: П`янової Я.В. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_2 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2023, головуючий суддя І інстанції: І.С. Шевяков, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039 по справі № 440/11194/22

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_2

про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2, в якій просив:

- визнати незаконною відмову ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо внесення змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 даних його онука ОСОБА_2 ;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести зміни до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 , а саме даних його онука ОСОБА_2 як члена сім`ї військовослужбовця для прийняття рішення про внесення змін до облікової (квартирної) справи та зарахування в чергу на отримання житла.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано відмову ІНФОРМАЦІЯ_2 у формі листа від 25.11.2021 №1/5/2343 у внесенні змін до особової справи ОСОБА_1 .

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про внесення змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 з урахуванням пункту 31 Інструкції з організації обліку особового складу в системі Міністерства оборони України від 15.09.2022 №280 та висновків суду, викладених у цьому рішенні.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок).

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимоги відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що відповідно до приміток до Додатку 15 до Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, яка була чинною на час розгляду заяви позивача до рядка 15 заносяться дані про осіб, які перебувають на утриманні військовослужбовця: непрацездатні батьки (усиновителі) військовослужбовця, брати, сестри (незалежно від місця проживання), непрацездатні батьки дружини (чоловіка) у разі проживання разом, які перебувають на його утриманні чи отримують від нього допомогу, що є для них постійним і основним джерелом засобів існування, а про онуків мова не ведеться. Також, зміни щодо членів сім`ї здійснюється під час проходження військової служби, у відповідності до п. 2.7 Інструкції №333, тому відмовляючи щодо внесення змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 даних його онука ОСОБА_2 , відповідач діяв правомірно.

Відзив на апеляційну скаргу від позивача не надходив. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів вислухавши суддю доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши письмові докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що 16.11.2021 позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 зі заявою про внесення змін до особової справи ОСОБА_1 , а саме просив включити онука ОСОБА_2 , 2014 р.н., до складу сім`ї і видати витяг з послужного списку особової справи зі складом сім`ї - 4 особи.

До заяви додано копії: свідоцтва про народження ОСОБА_3 ; довідки про місце реєстрації ОСОБА_3 ; паспорта ОСОБА_4 ; довідки про місце проживання та склад сім`ї від 19.10.2021 №644.

За наслідками засідання об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 17.11.2021, на якій було розглянуто облікову (квартирну) справу та склад сім`ї підполковника запасу ОСОБА_1 , складено протокол №22 та вирішено:

- враховуючи вищевикладені дані, а також відсутність будь якої інформації щодо перебування особи на утриманні, відсутність у витягу з послужного списку - онука в розділі сімейний стан виданого ІНФОРМАЦІЯ_3, склад сім`ї підполковника запасу ОСОБА_1 вважати - 3 (три) чоловіка;

- у разі надходження підтверджуючих документів щодо перебування онука ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 на утриманні підполковника запасу ОСОБА_1 , склад сім`ї буде переглянутий об`єднаною житловою комісією ІНФОРМАЦІЯ_2 встановленим порядком.

Листом від 25.11.2021 №1/5/2343 відповідачем надано відповідь, у якій зазначено, що ОСОБА_1 не є діючим військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв`язку з цим відомості до особової справи немає можливості занести у зв`язку з тим, що немає підстави видати наказ по стройовій частині. Також повідомлено, що заявником не додано жодного документу, що підтверджує родинні стосунки між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 та не надано жодних документів про те, що ОСОБА_5 знаходиться на утриманні ОСОБА_6 .

Не погодившись з позицією уповноваженого органу, позивач звернувся до суду з позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відмова ІНФОРМАЦІЯ_2 у формі листа від 25.11.2021 №1/5/2343 у внесенні змін до особової справи ОСОБА_1 є протиправною, а тому підлягає скасуванню та зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про внесення змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 з урахуванням пункту 31 Інструкції з організації обліку особового складу в системі Міністерства оборони України від 15.09.2022 №280 та висновків суду, викладених у цьому рішенні.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" відповідно до Конституції України визначає основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі.

31.12.2014 на виконання цього Закону та інших нормативно-правових актів з питань соціального забезпечення осіб звільнених з військової служби Міністерством оборони України, затверджено Інструкцію з організації роботи із забезпечення соціальними виплатами осіб, звільнених з військової служби у Збройних Силах України, та членів їх сімей у Міністерстві оборони України № 937.

Відповідно до п. 1.6 Інструкції № 937 особова справа - справа, яка містить облікові та інші документи військовослужбовця стосовно проходження ним усієї військової служби з дня призову до дня звільнення в запас, у відставку чи до дня смерті. Порядок ведення особової справи визначено Інструкцією з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженою наказом Міністерства оборони України від 26.052014 №333, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 12.06.2014 за №611/25388 (яка була чинною станом на дату звернення).

Інструкція з організації обліку особового складу Збройних Сил України визначає організацію і порядок обліку в мирний час і в особливий період осіб офіцерського, рядового, сержантського і старшинського складу, курсантів і працівників Збройних Сил України (далі - особовий склад) в органах військового управління, з`єднаннях, військових частинах, вищих військових навчальних закладах та військових навчальних підрозділах вищих навчальних закладів, установах і організаціях, на кораблях і в підрозділах; завдання і види обліку, призначення облікових документів, порядок їх складання і ведення; обов`язки посадових осіб, відповідальних за організацію і ведення обліку особового складу; порядок персонального обліку безповоротних втрат особового складу в особливий період; порядок видання, обліку, зберігання, розсилки наказів по особовому складу і облікових документів.

Пунктом 2.7 Інструкції № 333 визначалося, що зарахування особового складу до списків військової частини і виключення зі списків, а також внесення в облікові документи змін, які відбулися в персональних облікових даних військовослужбовців і працівників, крім освіти, реєстрації (розірвання) шлюбу, народження дітей, здійснюються тільки на підставі наказів по стройовій частині.

Згідно із пунктом 3.3 Інструкції №333 особова справа складається з послужного списку, автобіографії, фотографічної картки, атестаційних та додаткових матеріалів. Переліки атестаційних та додаткових матеріалів наведені в пунктах 3.6, 3.7 цієї глави.

Так, основним документом особової справи є Послужний список (додаток 15).

Колегія суддів відмічає, що спірні правовідносини виникли з приводу відмови суб`єкта владних повноважень у внесенні змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 даних його онука ОСОБА_2 .

Відповідно до приміток до Додатку 15 до Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України (пункт 3.3 розділу ІІ) записи в послужні списки відомостей про військовослужбовців робляться з урахуванням таких особливостей: При заповненні рядка 16 зазначається сімейний стан військовослужбовця, а потім вносяться дані про членів сім`ї і осіб, які перебувають на його утриманні. Крім дружини, записуються всі діти військовослужбовця (враховуючи тих, кого він усиновив (удочерив)), а також діти дружини (чоловіка) у разі спільного з ними проживання.

До цього рядка заносяться дані про осіб, які перебувають на утриманні військовослужбовця: непрацездатні батьки (усиновителі) військовослужбовця, брати, сестри (незалежно від місця проживання), непрацездатні батьки його дружини (чоловіка) у разі проживання разом, які перебувають на його утриманні чи отримують від нього допомогу, що є для них постійним і основним джерелом засобів існування.

Для вирішення питання про запис утриманців військовослужбовець подає рапорт по команді з додаванням до нього документів, якими підтверджується непрацездатність утриманців (довідка про вік чи інвалідність), та документів, якими підтверджується, що основним джерелом засобів існування утриманців є матеріальна допомога військовослужбовця (довідка про розмір пенсії, чи мають вони інших дітей, про характер та розмір матеріальної допомоги). Стосовно батьків дружини (чоловіка), крім вищезазначеного, до рапорту додається довідка про їхнє місце проживання.

Запис відомостей про утриманців робиться на підставі наказів по стройовій частині.

Згідно з пунктом 3.18 Інструкції №333 з метою реалізації соціальних прав запис відомостей про зміни у складі сім`ї особи, звільненої з військової служби в запас або відставку, здійснюється військовим комісаріатом за місцем зберігання особової справи.

Судова колегія звертає увагу, що з прийняттям наказу Міністерства оборони України від 15.09.2022 №280 "Про затвердження Інструкції з організації обліку особового складу в системі Міністерства оборони України", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.11.2022 за №1407/38743, визнано таким, що втратив чинність, наказ Міністерства оборони України від 26.05.2014 №333 "Про затвердження Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України", зареєстрований у Міністерстві юстиції України 12.06.2014 за №611/25388.

Крім того, пункт 31 Розділу ІІІ Інструкції №280 аналогічно встановлює, що з метою реалізації соціальних прав запис відомостей про зміни у складі сім`ї особи, звільненої з військової служби в запас або відставку, здійснюється за місцем зберігання особової справи в районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

У примітках, до додатку 16 Інструкції №280 (чинної на дату розгляду справи) зазначено, що під час заповнення рядка 16 зазначається сімейний стан військовослужбовця, а потім вносяться дані про членів сім`ї і осіб, які перебувають на його утриманні. Крім дружини, записуються всі діти військовослужбовця (враховуючи тих, кого він усиновив (удочерив)), а також діти дружини (чоловіка) у разі спільного з ними проживання.

Записи відомостей про сімейний стан (усиновлення, розлучення, смерть членів сім`ї) робляться лише на підставі відповідних свідоцтв, які видаються органами РАЦС, або відповідних рішень суду.

До цього рядка заносяться дані про осіб, які перебувають на утриманні військовослужбовця: непрацездатні батьки (усиновителі), брати, сестри (незалежно від місця проживання) військовослужбовця, непрацездатні батьки його дружини (чоловіка) у разі проживання разом, які перебувають на його утриманні чи отримують від нього допомогу, що є для них постійним і основним джерелом засобів існування. Визначення перебування на утриманні військовослужбовця його повнолітніх дітей або дітей дружини (чоловіка) здійснюється відповідно до законодавства.

Для вирішення питання про запис утриманців військовослужбовець подає рапорт по команді з додаванням до нього документів, якими підтверджується непрацездатність утриманців (довідка про вік чи інвалідність), та документів, якими підтверджується, що основним джерелом засобів існування утриманців є допомога військовослужбовця (довідка про розмір пенсії, чи мають вони інших дітей, про характер та розмір допомоги). Стосовно батьків дружини (чоловіка), крім вищезазначеного, до рапорту додається довідка про їхнє місце проживання.

Запис відомостей про утриманців робиться на підставі наказів по стройовій частині.

Судовим розглядом встановлено, що листом від 25.11.2021 №1/5/2343 відповідачем надано відповідь, у якій зазначено, що ОСОБА_1 не є діючим військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв`язку з цим відомості до особової справи немає можливості занести у зв`язку з тим, що немає підстави видати наказ по стройовій частині. Також повідомлено, що заявником не додано жодного документу, що підтверджує родинні стосунки між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 та не надано жодних документів про те, що ОСОБА_5 знаходиться на утриманні ОСОБА_6 .

Так, пунктом 3.18 Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 №333 (чинної на дату відмови) передбачено, що з метою реалізації соціальних прав запис відомостей про зміни у складі сім`ї особи, звільненої з військової служби в запас або відставку, здійснюється військовим комісаріатом за місцем зберігання особової справи.

Пункт 31 Розділу ІІІ Інструкції №280 (чинної на дату розгляду справи) аналогічно встановлює, що з метою реалізації соціальних прав запис відомостей про зміни у складі сім`ї особи, звільненої з військової служби в запас або відставку, здійснюється за місцем зберігання особової справи в районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

Колегія суддів наголошує, що у відповідача наявні повноваження на здійснення запису відомостей про зміни у складі сім`ї особи, звільненої з військової служби в запас або відставку, а тому твердження відповідача про відсутність у нього повноважень вносити зміни до особової справи військовослужбовця, що звільнений у відставку є безпідставним і таким, що не ґрунтується на законі.

Крім того, мадеріалами справи підтверджено, що в додатку до своєї заяви від 16.11.2021 року про внесення змін до особової справи ОСОБА_1 надав копії свідоцтва про народження ОСОБА_2 , довідки про місце реєстрації ОСОБА_2 , копію паспорта доньки ОСОБА_4 (дів.- ОСОБА_7 ), довідки про місце проживання та склад сім"ї. З цих документів без сумніву слідує, що ОСОБА_2 є онуком ОСОБА_1 , сином доньки ОСОБА_1 - ОСОБА_4 .

Також з довідки Квартирно-експлуатаційного відділу м. Полтава слідує, що ОСОБА_1 з 20.07.2018 проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . У даній кімнаті також зареєстровані ОСОБА_8 (дружина) з 20.07.2018, ОСОБА_4 (дочка) з 20.07.2018, ОСОБА_2 (онук) з 20.07.2018.

У протоколі засідання об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 17.11.2021 року, яким обґрунтована відмова внести дані про онука до особової справи ОСОБА_1 зазначені висновки з посиланням на Інструкцію з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затверджену наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 № 333 (Інструкція № 333).

Відповідно до змісту цієї Інструкції внесення даних про членів сім`ї до особової справи військовослужбовця полягає, зокрема, у заповненні даних послужного списку. Процедура заповнення цих даних детально внормована додатком 15 до Інструкції № 333, який вказує, що при заповненні рядка 16 зазначається сімейний стан військовослужбовця, а потім вносяться дані про членів сім`ї і осіб, які перебувають на його утриманні. Крім дружини, записуються всі діти військовослужбовця (враховуючи тих, кого він усиновив (удочерив)), а також діти дружини (чоловіка) у разі спільного з ними проживання.

Записи відомостей про сімейний стан (усиновлення, розлучення, смерть членів сім`ї) робляться лише на підставі відповідних свідоцтв, які видаються органами РАЦС. Слово "неодружений" пишеться простим олівцем.

До цього рядка заносяться дані про осіб, які перебувають на утриманні військовослужбовця: непрацездатні батьки (усиновителі) військовослужбовця, брати, сестри (незалежно від місця проживання), непрацездатні батьки його дружини (чоловіка) у разі проживання разом, які перебувають на його утриманні чи отримують від нього допомогу, що є для них постійним і основним джерелом засобів існування.

Батьки дружини (чоловіка) військовослужбовця, які мешкають окремо від військовослужбовця, у рядку 16 не записуються незалежно від того, чи утримує їх військовослужбовець.

Для вирішення питання про запис утриманців військовослужбовець подає рапорт по команді з додаванням до нього документів, якими підтверджується непрацездатність утриманців (довідка про вік чи інвалідність), та документів, якими підтверджується, що основним джерелом засобів існування утриманців є матеріальна допомога військовослужбовця (довідка про розмір пенсії, чи мають вони інших дітей, про характер та розмір матеріальної допомоги). Стосовно батьків дружини (чоловіка), крім вищезазначеного, до рапорту додається довідка про їхнє місце проживання.

Крім того, суд вважає за доцільне вказати і при виконання цього судового рішення слід врахувати, що у рішенні Конституційного Суду України № 5-рп/99 від 03.06.1999 у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Міністерства фінансів України (справа про офіційне тлумачення терміну "член сім`ї") зазначено, що членами сім`ї військового службовця, працівника міліції, особового складу державної пожежної охорони можуть бути визнані й інші особи за умов постійного проживання разом з суб`єктом права на пільги і ведення з ним спільного господарства, тобто не лише його близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід, баба), але й інші родичі.

Частина друга статті 64 Житлового кодексу УРСР передбачає, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Таким чином, законодавець не встановив вичерпного переліку осіб, які належать до кола членів сім`ї наймача, але визначив критерії, за якими осіб, не пов`язаних шлюбними або родинними стосунками, віднесено до них.

Використаний законодавцем підхід до визначення членів сім`ї стосовно інших правовідносин за аналогією можна застосувати і для тлумачення поняття "член сім`ї" у контексті пункту 6 статті 12 Закону №2011-XII "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей".

Дружина (чоловік), їх діти і батьки є членами сім`ї військовослужбовця і нарівні з ним користуються пільгами щодо оплати житла і комунальних послуг, якщо вони проживають разом з ним, а у передбачених законом випадках ще й ведуть спільне господарство.

Якщо дорослі діти чи батьки мають чи створюють власні сім`ї, то члени їх сімей набувають право на зазначені пільги нарівні з іншими членами сім`ї військовослужбовця, але лише за умов, коли вони визнані як інші особи, що належать до членів сім`ї військовослужбовця на підставі положень частини 2 статті 64 Житлового кодексу Української РСР, тобто як такі, що постійно проживають з наймачем і ведуть з ним спільне господарство, та з дотриманням правил, визначених частиною 3 цієї ж статті та статтею 65 названого Кодексу.

Другу групу членів сім`ї військовослужбовця складають інші особи, що постійно мешкають з ними та ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з військовослужбовцем у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші). Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з суб`єктом права на пільги щодо оплати житлово-комунальних послуг спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, тощо.

Отже, з урахуванням змісту рішення Конституційного Суду України № 5-рп/99 від 03.06.1999, онук ОСОБА_1 , так, може бути внесений до відповідних розділів послужного списку ОСОБА_1 як член сім"ї; при цьому для вирішення цього питання ОСОБА_1 мав подати до ІНФОРМАЦІЯ_2 докази якими підтверджується непрацездатність онука (довідка про вік), та документи, якими підтверджується, що основним джерелом засобів існування онука, який перебуває на утриманні ОСОБА_1 , є матеріальна допомога останнього (наведено відповідно до вимог Інструкції №333).

Як вбачається з матеріалів справи серед документів, що були подані на розгляд ІНФОРМАЦІЯ_2, а в подальшому до суду, не виявлено документів, які би підтверджували перебування ОСОБА_2 на утриманні військовослужбовця у відставці ОСОБА_1 , у зв`язку з цим відсутні відомості щодо виконання позивачем умов Інструкції № 333 про підтвердження перебування онука на утриманні військовослужбовця.

Враховуючи вище наведене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про задоволення позову шляхом визнання протиправною та скасування відмови ІНФОРМАЦІЯ_2 у формі листа від 25.11.2021 №1/5/2343 у внесенні змін до особової справи ОСОБА_1 та зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про внесення змін до особової справи підполковника в відставці ОСОБА_1 з урахуванням пункту 31 Інструкції з організації обліку особового складу в системі Міністерства оборони України від 15.09.2022 №280 та висновків суду, викладених у цьому рішенні.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків рішення суду першої інстанції не спростовують.

За правилами частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та свідчать про незгоду із правовою оцінкою суду першої інстанції обставин справи, суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Таким чином, колегія суддів, згідно ст. 316 КАС України вирішила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_2 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 по справі №440/11194/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Я.В. П`янова Л.В. Любчич