Справа № 400/5066/22
Суддя: Вербицька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/5066/22

Перша інстанція: суддя Птичкіна В.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року по справі за адміністративним позовом виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

04 листопада 2022 року виконувач обов`язків керівника Миколаївської обласної прокуратури звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправною бездіяльність Веснянської сільської ради щодо невжиття заходів з приводу набуття права власності на безхазяйне майно та зобов`язати Веснянську сільську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно шляхом звернення із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйних нерухомих речей на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме 8 гідротехнічних споруд загальною ринковою вартістю 17 383 234,26 грн, а саме:

- земляну греблю, розташовану за межами села Безводне на русловому ставку водотоку Янчекрак-Березанського лиману, річкового басейну Причорномор`я довжиною 60 м, висотою 5 м та шириною 3 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Подимове на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 140 м, висотою 5 м та шириною 4 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Крива Балка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 10 м та шириною 4 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 2 м та шириною 2 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 190 м, висотою 6,5 м та шириною 5,7 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Зелений Яр на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 200 м, висотою 4 м та шириною 5 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Петрівка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 164 м, висотою 4,4 м та шириною 8 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Кам`яна Балка на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 170 м, висотою 3,5 м та шириною 1,8 м.

В обґрунтування позовних вимог прокурор вказує, що зазначені вище гідротехнічні споруди, розташовані на території сільської ради, не мають власника чи балансоутримувача, є безхазяйним майном. Такі об`єкти є потенційно небезпечними та за дорученням голови Миколаївської обласної державної адміністрації мали перейти у власність територіальної громади. Відповідач не вжив заходів з набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди, тим самим допустивши протиправну бездіяльність.

Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначаючи, що намагання прокурора зобов`язати сільську раду щось прийняти в комунальну власність є втручанням у її дискреційні повноваження. Відповідач вказує, що витрати на капітальний ремонт та утримання гідротехнічних споруд становитимуть непомірний тягар для місцевого бюджету та суперечать інтересам територіальної громади. Крім того, відповідач зауважив, що дорученням голови Миколаївської обласної державної адміністрації мають характер рекомендації, а не зобов`язання.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року позовну заяву виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Веснянської сільської ради щодо невжиття заходів з приводу набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: 8 гідротехнічних споруд:

-земляну греблю, розташовану за межами села Безводне на русловому ставку водотоку Янчекрак-Березанського лиману, річкового басейну Причорномор`я довжиною 60 м, висотою 5 м та шириною 3 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Подимове на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 140 м, висотою 5 м та шириною 4 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Крива Балка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 10 м та шириною 4 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 2 м та шириною 2 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 190 м, висотою 6,5 м та шириною 5,7 м;

- земляну греблю, розташовану за межами села Зелений Яр на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 200 м, висотою 4 м та шириною 5 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Петрівка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 164 м, висотою 4,4 м та шириною 8 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Кам`яна Балка на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 170 м, висотою 3,5 м та шириною 1,8 м.

Зобов`язано Веснянську сільську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: звернутися із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, 8-ми гідротехнічних споруд:

-земляної греблі, розташованої за межами села Безводне на русловому ставку водотоку Янчекрак-Березанського лиману, річкового басейну Причорномор`я довжиною 60 м, висотою 5 м та шириною 3 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Подимове на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 140 м, висотою 5 м та шириною 4 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Крива Балка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 10 м та шириною 4 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 2 м та шириною 2 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 190 м, висотою 6,5 м та шириною 5,7 м;

- земляної греблі, розташованої за межами села Зелений Яр на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 200 м, висотою 4 м та шириною 5 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Петрівка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 164 м, висотою 4,4 м та шириною 8 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Кам`яна Балка на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 170 м, висотою 3,5 м та шириною 1,8 м.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Зокрема, апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що будь-які запити до Фонду Державного майна України про отримання інформації з Єдиного реєстру об`єктів державної власності, Єдиного державного реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Миколаївського міжміського бюро технічної інвентаризації, до організацій, які будували ці гідроспоруди або на балансі (ВАТ «Миколаївське сільськогосподарсько-рибоводне підприємство») чи у власності яких могли перебувати ці гідроспоруди позивач не робив та власника майна не розшукував. У зв`язку із чим, апелянт наголошує, що позивачем не доведено, що спірні гідроспоруди є безхазяйним майном. Крім того, апелянт наголошує, що ані позивачем ані судом першої інстанції не визначено класифікації спірних гідроспоруд за призначенням, зокрема, чи є вони захисними або рибогосподарськими.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, у зв`язку із необґрунтованістю доводів апелянта.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини.

За результатами опрацювання інформації Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області від 28.07.2022 року № 734/10, наданої на запит окружної прокуратури від 19.07.2022 № 50/2-3880ВИХ-22, установлено, що за даними інвентаризації водних об`єктів, які знаходяться на території Веснянської територіальної громади, згідно з актом сільської ради вiд 15.11.202l, на території вказаної громади розташовано 8 гідротехнічних споруд власники чи балансоутримувачі яких невідомі, тобто останні є безхазяйними, а саме:

1) земляна гребля, розташована за межами села Безводне на русловому ставку водотоку Янчекрак-Березанського лиману, річкового басейну Причорномор`я довжиною 60 м, висотою 5 м та шириною З м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-042444З1 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить 620 706,64 грн;

2) земляна гребля, розташована за межами села Подимове на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною l40 м, висотою 5 м та шириною 4 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244457 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить 1 931 087,32 грн;

3) земляна гребля, розташована за межами села Крива Балка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 10 м та шириною 4 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244482 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить l 379 348,09 грн;

4) земляна гребля, розташована за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 100 м, висотою 2 м та шириною 2 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкту нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244502 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить 689 674,04 грн;

5) земляна гребля, розташована за межами села Половинки на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною 190 м, висотою 6,5 м та шириною 5,7 м, стан незадовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244535 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить З 734 584,94 грн;

6) земляна гребля, розташована за межами села Зелений Яр на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу, довжиною 200 м, висотою 4 м та з шириною 5 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244554 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить 3 448 370,22 грн;

7) земляна гребля, розташована за межами села Петрівка на русловому ставку водотоку Корениха-Бузького лиману, річкового басейну Південного Бугу довжиною l64 м, висотою 4,4 м та шириною 8 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244571 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить 4 524 261,1 2 грн;

8) земляна гребля, розташована за межами села Кам`яна Балка на русловому ставку річкового басейну Південного Бугу довжиною 170 м, висотою 3,5 м та шириною 1,8 м, стан задовільний. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.10.2022 року № 201-04244587 ринкова вартість об`єкта вказаної гідроспоруди становить l 055 201,29 грн.

За дорученням голови Миколаївської облдержадміністрації від 26.07.2018 року № 3831/0/05-60/2-18 та від 15.07.2020 року № 94-Д «Про набуття права власності безхазяйних гідроспоруд» районними державними адміністраціями та об`єднаними територіальними громадами області мали бути організовані роботи щодо інвентаризації гідротехнічних споруд та набуття права власності безхазяйних споруд.

На виконання рішення Ради національної безпеки i оборони України вiд 15.04.2021 року «Про заходи державної регіональної політики на підтримку децентралізації влади», введеного в дію Указом Президента України віл 29.04.2021 року № 180/2021, за результатами проведення у 2021 році інвентаризації водних об`єктів, лісових ресурсів, об`єктів державної та комунальної власності, що знаходяться на території територіальних громад, при виявленні безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах, орган місцевого самоврядування, на території якого знаходяться дані об`єкти, з метою впорядкування обліку комунального майна територіальної громади, мав прийняти рішення про взяття на облік безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах.

Відповідно до п. 3.6. протоколу № 3 чергового засідання регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій при Миколаївській обласній державній адміністрації від 23.02.2022, рекомендовано міським, селищним і сільським головам активізувати виконання заходів щодо взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд.

Регіональним офісом водних ресурсів у Миколаївській області упродовж 2020-2022 років неодноразово надсилалися листи головам райдержадміністрацій, міським головами та головам об`єднаних територіальних громад, в яких наголошувалося на необхідності вжиття заходів щодо набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди згідно зі ст. 335 ЦК України та законодавчих актів щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно (листи від 21.01.2020 № 10/139, від 17.08.2020 № 10/1219, від 10.03.2021 № 415/10 та від 25.07.2022 № 702/10).

22 серпня 2022 року Миколаївською окружною прокуратурою, у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», на адресу Веснянської сільської ради скеровано запит від 25.08.2022 № 50/2-4555ВИХ-22 про необхідність надання інформації про перебування на обліку сільської ради спірних гідроспоруд та оформлення на даний час права власності на них або повідомлення про заходи, які вживаються сільською радою у цій сфері.

Листом від 07 вересня 2022 року № 1062-09.04-22 Веснянська сільська рада повідомила позивача, що видатки для здійснення фінансування на роботи щодо взяття на баланс про інвентаризованих безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах не передбачені. Інформації про вжиті заходи щодо набуття права власності на безхазяйні гідроспоруди не надано.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо Веснянської сільської ради від 14.10.2022 № 312440140, право власності чи будь яке інше речове право на спірне нерухоме майно гідроспоруди, не зареєстровано.

Вважаючи, що відповідачем допущена протиправна бездіяльність, яка полягає у безпідставному зволіканні в оформленні правовстановлюючих документів на майно, що належить територіальної громаді, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що гідротехнічні споруди є потенційно небезпечними та можуть загрожувати життю населення, затопленню населених пунктів та сільськогосподарських угідь під час проходження льодоходу, весняної повені та дощових паводків. Відсутність власника протягом тривалого часу створює потенційну загрозу інтересам територіальної громади.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначено Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Частиною другою статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено загальну компетенцію сільських, селищних, міських рад, відповідно до якої сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до ч.1 ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

За приписами ч.2 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Частиною 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Відповідно до ч.8 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.

Поняття безхазяйного майна визначено у статті 335 Цивільного кодексу України, відповідно до якої безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень врегульовано Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», який спрямований на забезпечення визнання та захист державою таких прав.

Статтею 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.

У розумінні пункту 3 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Частиною 14 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно п. 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Системний аналіз вищенаведених законодавчих приписів свідчить про те, що саме до відання сільських, селищних, міських рад віднесено повноваження щодо звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи, за даними інвентаризації водних об`єктів, які знаходяться на території Веснянської територіальної громади, на території вказаної громади розташовано 8 гідротехнічних споруд власники чи балансоутримувачі яких невідомі, тобто такі об`єкти є безхазяйними.

Зазначене підтверджується актом інвентаризації водних об`єктів (річок, струмків, водосховищ, ставків, озер тощо) та гідротехнічних споруд на території селища Весняне, який складений 15 листопада 2021 року Веснянською сільською радою Миколаївського району Миколаївської області (т.1 а.с.25-29).

Комісія, яка проводила інвентаризацію створена розпорядженням голови Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 29.09.2021 року № 87-р.

Тобто, станом на час звернення прокурора до суду з цим позовом, з дня затвердження комісією сільської ради зазначеного акту інвентаризації минув майже рік.

Натомість, ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані під час перегляду справи в апеляційному порядку відповідачем до матеріалів справи не додано доказів на підтвердження взяття на облік безхазяйного майна.

Враховуючи ту обставину, що відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Веснянська сільська рада є органом, уповноваженим здійснювати управління комунальним майном територіальної громади, на території якої розташовані спірні гідротехнічні споруди, саме на відповідача покладено обов`язок по вжиттю заходів, спрямованих на проведення державної реєстрації права власності на вказані гідротехнічні споруди.

Доводи апеляційної скарги щодо не встановлення, ані позивачем, ані судом першої інстанції виду гідротехнічних споруд, висновків суду не спростовують, оскільки в даному випадку вирішальним є наявність нерухомого майна на території громади, яке не має власника.

Крім того, помилковими є і доводи апеляційної скарги, що прокуратурою не вчинено дій задля встановлення можливих власників спірних гідротехнічних споруд, оскільки саме відповідачем/апелянтом Веснянською сільською радою, у 2021 році створено комісію та проведено інвентаризацію, за результатами якої складено акт від 15.11.2021 року. Отже, саме відповідачем встановлено, що спірні гідроспоруди не мають власника, та на підставі цих відомостей прокурор звернувся з даним позовом до суду. Будь яких доказів на спростування висновків акту інвентаризації від 15.11.2021 року апелянтом до суду не надано.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про зобов`язання Веснянську сільську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: звернутися із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, 8-ми гідротехнічних споруд, які перебувають в межах Веснянської сільської ради.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 16 лютого 2023 року, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. "а"- "г" п.2 ч.5 ст.328 КАС України

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення з підстав, передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: О.В.Джабурія

Суддя: К.В.Кравченко