Справа № 320/1095/22
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2023-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1095/22
У Х В А Л А

10 жовтня 2023 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Сорочко Є.О., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 14.10.2022 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області, третя особа - Головне управління Державної казначейської служби у Київській області про стягнення середнього заробітку,

ВСТАНОВИВ:

Не погодившись з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.10.2022, скаржник подав апеляційну скаргу.

Вимоги до апеляційної скарги, порядку та строків її подання встановлені статтями 295-297 КАС.

Апеляційна скарга не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст оскаржуваного рішення складено 14.10.2022, а тому граничним строком його оскарження є 29.10.2022. При цьому, повний текст вказаного судового рішення був направлений на адресу електронної пошти представника позивача 20.10.2023.

Однак, апеляційну скаргу подано лише 14.05.2023, тобто з пропуском встановленого КАС строку.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування поданого клопотання скаржник посилається на те, що копію оскаржуваного рішення не було направлено у встановлений законом спосіб, а про її існування представнику позивача стало відомо лише 04.05.2023 після ознайомлення з матеріалами справи.

Дійсно, із матеріалами справи представник позивача Голосій Т.А. ознайомився 04.05.2023.

Натомість, як вже зазначалося, копію оскаржуваної ухвали 20.10.2023 було направлено на адресу електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка неодноразово вказувалася самим представником позивача у поданих до суду документах.

Верховний Суд у постановах від 28.06.2023 у справі № № 757/48467/21-ц, від 13.04.2023 у справі № 947/26777/19, від 20.01.2023 у справі № 465/6147/18, від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19, від 30.11.2022 у справі № 725/486/22 сформував правовий висновок, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

У документах, які подавалися як до суду першої так і апеляційної інстанцій, представником позивача вказано адресу електронної пошти: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка надає можливість відправки на неї судових повісток, листів та судових рішень. Саме на цю адресу 20.10.2023 судом першої інстанції і було надіслано копію ухвали про залишення позову без розгляду. Відомостей про зміни способів комунікації або ж недоступність одного із них позивачем ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції не повідомлялося.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, представником позивача зі згаданої адреси електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 » особисто здійснювалася комунікація із судом першої інстанції як до постановлення оскаржуваної ухвали, так і після.

Відтак, принаймні наступного дня - 21.10.2023 сторона позивача мала дізнатися про надіслане судом повідомлення, яке містило оскаржувану ухвалу.

Матеріали справи містять відомості про надіслане 07.11.2022 на електронну пошту суду першої інстанції клопотання представника позивача, адвоката Голосій Т.А., про ознайомлення з матеріалами справи. Проте, відомостей про те, що позивач ознайомився з матеріалами справи або ж мав об`єктивні перешкоди, які унеможливили таке ознайомлення, скаржником надано не було, а матеріали справи не місять. Також у суду відсутні відомості про те, що позивач та/або його представник протягом наступних п`яти місяців (до подання 18.04.2023 повторного клопотання про ознайомлення з матеріалами справи) проявляли зацікавленість ходом розгляду справи.

Наведене дає підстави для висновку, що позивач та його представник не діяли цілком добросовісно, а тому обставини ознайомлення представника позивача із матеріалами справи 04.05.2023 не є такими, що виправдовують пропуск строку апеляційного оскарження, а тому наразі відсутні підстави для задоволення його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що вказані скаржником причини пропуску строку не є поважними, а тому наразі відсутні підстави для задоволення його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

У випадку неподання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження або визнання неповажними причин пропуску строку, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 169, 295, 296, 298 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 14.10.2022 залишити без руху.

Роз`яснити, що протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Є.О. Сорочко