Справа № 580/1526/23
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2023-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1526/23 Суддя (судді) першої інстанції: Лариса ТРОФІМОВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2023 року' м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Грибан І.О.,

Сорочка Є.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити дії, -

УСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (надалі - позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (надалі - відповідач, ГУ ПФ в Черкаській області), в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ПФ в Черкаській області щодо неприйняття акту владно-розпорядчого характеру про перерахунок ОСОБА_1 пенсії, призначеної відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»;

- зобов`язати ГУ ПФ в Черкаській області здійснити з 01.12.2019 перерахунок пенсії та виплатити різницю між фактично отриманими та належними до сплати сумами пенсії ОСОБА_1 згідно довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» №33/44/1-Г-3212/08-1637 від 14.12.2022 за посадою - старший інспектор відділу поліції в належному відсотковому розмірі від грошового забезпечення станом на19.11.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що він є пенсіонером органів внутрішніх справ та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» було складено довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача, яку надано ОСОБА_1 і направлено до ГУ ПФ в Черкаській області. Разом з тим, за наслідками розгляду заяви про перерахунок пенсії відповідач відмовив в його здійсненні з огляду на відсутність на це правових підстав. Вважаючи протиправною бездіяльність ГУ ПФ в Черкаській області щодо неприйняття акту про перерахунок пенсії, ОСОБА_1 звернувся до суду із цим позовом.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03.04.2023 позов задоволено частково:

- визнано протиправною бездіяльність ГУ ПФ в Черкаській області у не прийнятті мотивованого рішення за заявою про перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» від 01.09.2022 № 33/44/1-Ш-2770/08-1637;

- зобов`язано ГУ ПФ в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 02.01.2023 (реєстрація 13.01.2023 вх. №450/Г-2300-22) та лист від 15.12.2022 №33/44/1-2473 (20.12.2022 вх. №32002/8) щодо довідки від 14.12.2022 № 33/44/1-Г-3212/08-1637 з урахуванням висновків суду.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити повністю. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що судом не було у повному обсязі встановлено предмет та підстави позову, що зумовило прийняття необґрунтованого рішення про часткове задоволення позовних вимог, яке жодним чином не спрямовано на захист порушених прав особи.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Так, положеннями ч. 1 ст. 309 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 309 КАС України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

У зв`язку з перебування члена колегії суддів у відпустці продовжено строк розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції на розумний термін.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 перебуває на обліку у ГУ ПФ в Черкаській області та отримує пенсію по інвалідності, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що підтверджується копією пенсійного посвідчення від 23.02.1998 №126/6433 (а.с. 15).

Матеріали справи свідчать, що Державна установа «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» листом від 15.12.2022 №33/44/1-2473 направила ГУ ПФ в Черкаській області довідку від 14.12.2022 №33/44/1-Г-3212/081637 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на листопад 2019 року (а.с. 21-22).

02.01.2023 ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФ в Черкаській області із заявою про перерахунок пенсії на підставі вказаної довідки (а.с. 23).

Разом з тим листом від 10.02.2023 №1274-450/Г-02/8-2300/23 відповідач відмовив позивачу у перерахунку пенсії, оскільки нормативно-правових актів щодо визначення складових грошового забезпечення, за якими має проводитися перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом, після набрання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18 законної сили Кабінет Міністрів України не приймав, повідомлення від Пенсійного фонду України про наявність підстав для проведення перерахунку пенсій та необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, не надходило (а.с. 24).

Бездіяльність відповідача щодо неприйняття рішення про перерахунок пенсії позивач вважає протиправною, а тому за захистом своїх прав, свобод та інтересів звернувся до суду із цим позовом.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що всупереч вимог чинного законодавства відповідачем не було прийнято обґрунтованого та вмотивованого рішення за наслідками розгляду заяви позивача, а відтак належним способом захисту прав останнього є зобов`язання територіального органу Пенсійного фонду України повторно розглянути відповідну заяву з урахуванням висновків суду.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до положень частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 46 Конституції України визначено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.

Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ (надалі - Закон № 2262-ХІІ).

Приписами статті 9 вказаного Закону передбачено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів (ч. 1).

До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення (ч. 2).

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону (ч. 3).

У свою чергу, відповідно до ст. 43 Закону пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Наведена норма статті 43 Закону 2262-ХІІ безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій. При цьому під обчисленням слід розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру складових грошового забезпечення.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.11.2019 по справі № 826/3858/18.

У свою чергу, питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано ст. 63 Закону №2262-ХІІ, згідно ч. ч. 1, 2, 4 якої перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для його проведення.

Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (надалі - Порядок №45), передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Положеннями абз. 1 п. 5 Порядку № 45 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсії особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим особам» (надалі - Постанова №103), було передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому у Додатку 2 до Порядку № 45 містилася форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку Постановою № 103 було викладено у новій редакції, в якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).

Разом з тим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 по справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.

Отже, зміни, внесені Постановою №103, зокрема, до додатку 2 до Порядку № 45, в якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, відтак з 05.03.2019 - дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до зазначених змін.

Крім того, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 по справі № 826/12704/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019, визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови № 103.

Водночас алгоритм дій, який повинні вчинити, зокрема, органи МВС України, у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився.

Так, на момент отримання ОСОБА_1 довідки ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» про розміри його грошового забезпечення пункт 3 Порядку № 45 передбачав, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

У свою чергу, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1 (далі - Порядок №3-1).

Відповідно до п. 23 Порядку №3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Згідно п. 24 Порядку №3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Системний аналіз наведених норм у своєму взаємозв`язку дає підстави для висновку, що підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган Пенсійного фонду України, так і відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи.

Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 по справі № 21-484а13, у постановах Верховного Суду від 20.12.2018 по справі № 686/15836/16-а, від 27.02.2019 по справі №753/23503/16, від 10.10.2019 по справі № 553/3619/16-а, від 12.04.2023 по справі №П/320/122/20.

Судовою колегією враховується, що 11.11.2015 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (надалі - Постанова №988), яка набрала чинності 02.12.2015, та якою затверджено схеми окладів за спеціальним званням поліцейських, схеми посадових окладів курсантів вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання та схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3 - 10.

Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» та Постанови №988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260)

Пунктом 3 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Порядком № 260, зокрема, установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за стаж служби в поліції (пункт 3); надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4).

У вже згаданому вище рішенні у справі №826/12704/18 Окружний адміністративний суд міста Києва зазначив, що у встановлений Постановою №988 двотижневий строк уповноваженими міністерствами не було затверджено порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським, тому фактично доплати, додаткові види грошового забезпечення поліцейські у січні 2016 року не отримували. Водночас, пункт 3 оскаржуваної Постанови №103 передбачає перерахунок пенсії з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення та премій, виплачених поліцейським у січні 2016 року, хоча фактично додаткові види грошового забезпечення поліцейським були затверджені лише у квітні 2016 року наказом МВС України №260 від 06.04.2016. Враховуючи, що пункт 3 Постанови № 103 звужує зміст та обсяг існуючих прав і свобод, оскільки скасовує надбавки, доплати, підвищення і премії, які отримували пенсіонери органів внутрішніх справ (міліції) під час служби, та які враховувались при попередніх перерахунках пенсій, тому, на думку суду, змінює умови і норми пенсійного забезпечення осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) або за прирівняними до них посадами, а відтак є протиправним та таким, що не відповідає правовим актам вищої юридичної сили.

Таким чином, оскільки саме з 19.11.2019 - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі № 826/12704/18 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення і премій, то з цієї дати ОСОБА_1 має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно Постанови № 988 та Порядку №260 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ та ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Викладене, у свою чергу, свідчить про те, що право на перерахунок пенсії з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення виникло у позивача з 01.12.2019, оскільки, як було підкреслено вище, скасування 05.03.2019 у судовому порядку пунктів 1, 2 Постанови №103 та 19.11.2019 пункту 3 Постанови №103 у контексті спірних правовідносин не змінює алгоритм дій державних органів під час проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону, передбачений Порядком № 45.

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у зразковій справі №160/8324/19, щодо якої хоча вказана справа і не є типовою, однак стосується схожих за своїм змістом правовідносин.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 51 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 31.01.2019 по справі №338/977/17, у разі, якщо перерахунок пенсії позивачу не проведений з вини державних органів, на яких покладено обов`язок щодо перерахунку та виплати пенсії, то право позивача щодо перерахунку пенсії є абсолютним та не може бути обмежено будь-яким строком у силу вимог ч. 3 ст. 51 Закону №2262-ХІІ.

За таких обставин, судова колегія приходить до висновку, що, отримавши довідку ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» від 14.12.2022 №33/44/1-Г-3212/08-1637 та заяву ОСОБА_1 від 02.01.2023 про перерахунок пенсії, ГУ ПФ в Черкаській області було зобов`язане здійснити перерахунок пенсії позивачу на підставі отриманих документів у відповідності до ст. ст. 43, 51, 63 Закону №2262-ХІІ.

У площині вищевикладеного суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке. Покладаючи на ГУ ПФ в Черкаській області обов`язок з повторного розгляду заяви ОСОБА_1 з підстав, що відповідачем не було прийнято обґрунтоване та вмотивоване рішення за наслідками її розгляду, без мотивів відмови, без пояснення підстав попередніх здійснених перерахунків, суд першої інстанції не врахував, що, як правильно підкреслив апелянт, предметом цього позову останнім визначено неприйняття рішення про перерахунок пенсії, а підставою - невідповідність мотивів викладеної у листі відмови нормам чинного законодавства.

У свою чергу, аналіз змісту листа ГУ ПФ в Черкаській області від 10.02.2023 №1274-450/Г-02/8-2300/23 свідчить, що у ньому викладено позицію відповідача в обґрунтування відсутності правових підстав для перерахунку пенсії позивача на підставі довідки від 14.12.2022 №33/44/1-Г-3212/08-1637. При цьому мотиви відмови, окреслені у згаданому листі, судом першої інстанції всупереч приписів ст. 2 КАС України не були оцінені. Крім того, наголошуючи на тому, що ГУ ПФ в Черкаській області не допустило протиправну бездіяльність щодо невиплати ОСОБА_1 пенсії, починаючи з 01.12.2019, щодо довідки від 14.12.2022 за відсутності доказів її нарахування/донарахування, суд першої інстанції не врахував, що передумовою для виплати пенсії є її перерахунок, в якому, як було неодноразово підкреслено вище, відповідачем було протиправно позивачу відмовлено.

Судовою колегією враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 по справі №21-1465а15 та від 02.02.2016 по справі №804/14800/14.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що заявлені ОСОБА_1 до ГУ ПФ в Черкаській області позовні вимоги є повністю обґрунтованими, а відтак частково відмовляючи в їх задоволенні Черкаський окружний адміністративний суд, неправильно встановивши предмет позову, допустив надмірний формалізм, залишивши поза увагою ключову мету адміністративного судочинства - ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів приходить до висновку про необхідність задоволення позову в цій справі.

Отже, судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права в рішенні суду, яким часткового задоволено позовні вимоги, що призвело до неправильного вирішення спору та є підставою для скасування та прийняття нового рішення про задоволення позовних вимог.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу - задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Згідно з ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Разом з тим, оскільки в силу п. п. 8, 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, а доказів понесення ним інших судових витрат відсутні, то судом апеляційної інстанції не здійснює зміну розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 317, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2023 року - скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо неприйняття акту владно-розпорядчого характеру про перерахунок ОСОБА_1 пенсії, призначеної відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01.12.2019 перерахунок пенсії та виплатити різницю між фактично отриманими та належними до сплати сумами пенсії ОСОБА_1 згідно довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» №33/44/1-Г-3212/08-1637 від 14.12.2022 за посадою - старший інспектор відділу поліції в належному відсотковому розмірі від грошового забезпечення станом на 19.11.2019.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: І.О. Грибан

Є.О. Сорочко