Справа № 320/6340/20
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2023-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2023 року № 320/6340/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Балаклицького А.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Віді Авеню» до відокремленого підрозділу ДПС України Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВіДі Авеню" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та часткове скасування податкового повідомлення-рішення від 25.06.2020 № в частині нарахування штрафу в сумі 8421,12 грн.

Адміністративний позов обґрунтовано частковою незгодою позивача із висновками акту відповідача, складеного за наслідками камеральної перевірки ТОВ «Віді Авеню», згідно з якими, позивачем порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних.

Так, позивачем зауважено, що відповідачем не взято до уваги, що податкові накладні №548 від 26.12.2018 року, №380 від 06.06.2019 року, №591 від 15.10.2019 року, №497 від 22.08.2019 року, №498 від 28.08.2019 року, хоча зареєстровані із порушенням граничного терміну, встановленого Податковим кодексом України, проте не є підставою для застосування штрафних санкцій, оскільки складені на постачання неплатнику податків на додану вартість та на перевищення ціни придбання над фактичною ціною.

Крім того, позивач вважає, що термін реєстрації податкових накладних №601 від 26.02.2019 року, №2560 від 13.05.2019 року, №5180 від 25.06.2019 року, не можна вважати пропущеним, оскільки вказаними податковими накладними виправлено помилки у податкових накладних, які зареєстровано вчасно та, в подальшому, шляхом відповідного розрахунку коригування обнулено, з підстав допущення при первісному складанні податкових накладних помилки у зазначенні індивідуального податкового номеру покупця товару.

Враховуючи викладене, позивач просить позов задовольнити.

Відповідач позов не визнає, проти його задоволення заперечує з тих підстав, що контролюючий орган діяв в межах повноважень, встановлених Податковим кодексом України, що підтверджується актом камеральної перевірки.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Вирішуючи питання про заміну відповідача на правонаступника, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 року № 893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» (далі також - Постанова № 893), ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, зокрема, Головне управління ДПС у Київській області.

Пунктом 2 Постанови № 893 визначено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Згідно з абзацом четвертим пункту 2 Постанови № 893, права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

30.09.2020 року Державною податковою службою України прийнято наказ № 529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (далі Наказ № 529), яким утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з додатком, а Департаменту правової роботи наказано подати державному реєстратору документи для внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відповідної інформації про утворення територіальних органів Державної податкової служби як її відокремлених підрозділів. Зокрема, утворено як відокремлений підрозділ Державної податкової служби Головне управління ДПС у Київській області.

Відповідно до наказу Державної податкової служби України від 24.12.2020 року № 755, з 01.01.2021 року розпочато здійснення територіальними органами ДПС України, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з Наказом № 529, повноважень та функцій територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до пункту 1 Постанови № 893.

Згідно з наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 року № 643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС», затверджено положення, зокрема про Головне управління ДПС у Київській області, відповідно до якого Головне управління ДПС у Київській області утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, забезпечує реалізацію повноважень Державної податкової служби на території Київської області і є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у Київській області ().

Частиною першою статті 104 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до частини першої статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України, суд у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що Головне управління ДПС у Київській області (відокремлений підрозділ ДПС України, ) є правонаступником Головного управління ДПС у Київській області (юридична особа, ).

Отже, суд вважає за необхідне замінити відповідача Головне управління ДПС у Київській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України ().

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

За результатами камеральної перевірки ТОВ «Віді Авеню» () щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2018 року по 31.01.2020 року ГУ ДПС у Київській області складено Акт від 13.04.2020 року №1754/10-36-54-04/35411322, за висновками якого встановлено порушення ТОВ «Віді Авеню» пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зазначених у Таблиці 1.

Згідно із змістом Таблиці 1акта, позивачем порушено терміни реєстрації наступних податкових накладних: №3710 від 27.01.2018 року на суму ПДВ 74, 91 грн. (кількість днів затримки 546, розмір штрафу 50 % у сумі 37, 46 грн.); №548 від 26.12.2018 року на суму ПДВ 70, 98 грн. (кількість днів затримки 2, розмір штрафу 10 % у сумі 7, 10 грн.); №601 від 26.02.2019 року на суму ПДВ 2 317, 21 грн. (кількість днів затримки 28, розмір штрафу 20 % у сумі 463, 44 грн.); №2560 від 13.05.2019 року на суму ПДВ 99,00 грн. (кількість днів затримки 49, розмір штрафу 30 % у сумі 29, 70 грн.); №380 від 06.06.2019 року на суму ПДВ 1 899, 90 грн. (кількість днів затримки 11, розмір штрафу 10 % у сумі 189, 99 грн.); №5180 від 25.06.2019 року на суму ПДВ 76 105, 00 грн. (кількість днів затримки 1, розмір штрафу 10 % у сумі 7 610, 50 грн.); №497 від 22.08.2019 року на суму ПДВ 577, 01 грн. (кількість днів затримки 4, розмір штрафу 10 % у сумі 57, 70 грн.); №498 від 28.08.2019 на суму ПДВ 619,22 грн. (кількість днів затримки 4, розмір штрафу 10 % у сумі 61, 92 грн.); №2860 від 29.08.2019 року на суму ПДВ 58,00 грн. (кількість днів затримки 11, розмір штрафу 10 % у сумі 5, 80 грн.); №591 від 15.10.2019 року на суму ПДВ 3, 86 грн. (кількість днів затримки 18, розмір штрафу 20 % у сумі 0, 77 грн.); №539 від 31.01.2019 року на суму ПДВ 2 342, 43 грн. (кількість днів затримки 2, розмір штрафу 10 % у сумі 234, 24 грн.); №540 від 31.01.2020 року на суму ПДВ 9 675, 64 грн. (кількість днів затримки 2, розмір штрафу 10 % у сумі 967,56 грн.).

На підставі акта камеральної перевірки від 13.04.2020 року №1754/10-36-54-04/35411322 ГУ ДПС у Київській області винесено податкове повідомлення рішення від 25.06.2020 року № на загальну суму штрафу 9 666,18 грн.

Вважаючи, що податкове повідомлення рішення від 25.06.2020 року № винесено необґрунтовано в сумі 8 421,12 грн., що складають штрафи за порушення термінів реєстрації податкових накладних №№548 від 26.12.2018 року, №380 від 06.06.2019 року, №591 від 15.10.2019 року, №497 від 22.08.2019 року, №498 від 28.08.2019 року, №601 від 26.02.2019 року, №2560 від 13.05.2019 року, №5180 від 25.06.2019 року, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, додаткові пояснення, заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принцип законності вимагає, щоб органи державної влади мали повноваження на вчинення певних дій та в подальшому діяли виключно в межах тих повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Принцип верховенства права (стаття 8 Конституції України), у поєднанні з принципом законності вимагає, щоб такі дії органів державної влади були ще й правовими.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями, в редакції, чинній на момент спірних правовідносин) (далі також ПК України), яким, зокрема, встановлено вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до змісту пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

Для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

Для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У позовній заяві позивач стверджує, що за порушення терміну реєстрації розрахунку коригування №548 від 26.12.2018 року до податкової накладної від 26.12.2018 року №303 (у заявах по суті та у акті названо податковою накладною), податкових накладних №380 від 06.06.2019 року та №591 від 15.10.2019 року не передбачено накладення штрафу, оскільки такі складено на постачання неплатнику податку на додану вартість.

В свою чергу, проаналізувавши податкове законодавство України та копії наданих позивачем до позову вказаних податкових накладних та розрахунку коригування, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 201.3 статті 201 ПК України у разі звільнення від оподаткування у податковій накладній робиться запис «Без ПДВ» з посиланням на відповідні пункти (підпункти), статті, підрозділи, розділи цього Кодексу та/або міжнародного договору, якими передбачено звільнення від оподаткування податком.

Наказом Міністерства фінансів України 31.12.2015 року №1307, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.01.2016 року за №137/28267, затверджено Порядок заповнення податкової накладної (далі також Порядок №1307 у редакціях, чинних на дати складання позивачем зазначених вище податкових накладних).

Пунктом 8 Порядку № 1307 передбачено, що при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" робиться помітка "X" та зазначається тип причини:

01 - Складена на суму збільшення компенсації вартості поставлених товарів/послуг (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 13 цього Порядку);

02 - Складена на постачання неплатнику податку;

03 - Складена на постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах із платником податку;

04 - Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання;

05 - Складена у зв`язку з ліквідацією основних засобів за самостійним рішенням платника податку;

06 - Складена у зв`язку з переведенням виробничих основних засобів до складу невиробничих;

07 - Складена на операції з вивезення товарів за межі митної території України;

08 - Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість;

09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість;

10 - Складена з метою визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов`язань за товарами/послугами, необоротними активами, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту та не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності;

11 - Складена за щоденними підсумками операцій;

12 - Складена на постачання неплатнику, в якій зазначається назва покупця (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 10 цього Порядку);

13 - Складена у зв`язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності;

14 - Складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента;

15 - Складена на суму перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 Податкового кодексу України, над фактичною ціною постачання.

В інших випадках у верхній лівій частині податкової накладної тип причини не зазначається (нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 1307 у разі нарахування податкових зобов`язань відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України платник податку складає окремі зведені податкові накладні за товарами/послугами, необоротними активами, які призначаються для їх використання / починають використовуватися: 1) в операціях, що не є об`єктом оподаткування; 2) в операціях, звільнених від оподаткування; 3) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів; 4) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку. Такі зведені податкові накладні складаються не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду. У разі складання зведеної податкової накладної в графі "Зведена податкова накладна" робиться помітка "X". У таких зведених податкових накладних у графі "Отримувач (покупець)" платник податку зазначає власне найменування (П. І. Б.), у рядку "Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)" проставляється умовний ІПН "00", а у верхній лівій частині зазначається відповідний тип причини відповідно до пункту 8 цього Порядку (04 - Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання; 08 - Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість; 09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість; 13 - Складена у зв`язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності).

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1307 у разі постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю), який не зареєстрований як платник податку, та у разі складання податкової накладної за щоденним підсумком операцій у графі "Отримувач (покупець)" зазначається "Неплатник", а у рядку "Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)" проставляється умовний ІПН "00".

Згідно з пунктом 17 Порядку №1307 для операцій, що оподатковуються або звільнені від оподаткування, складаються окремі податкові накладні, тобто при одночасному постачанні одному отримувачу (покупцю) як оподатковуваних товарів/послуг, так і таких, що звільнені від оподаткування, постачальник (продавець) складає окремі податкові накладні. У податковій накладній, складеній на операції з постачання товарів/послуг, які звільняються від оподаткування податком на додану вартість, у графі «Складена на операції, звільнені від оподаткування» верхньої лівої частини робиться помітка «Без ПДВ».

Зазначене не поширюється на операції з постачання товарів/послуг, до яких одночасно застосовуються як нульова ставка, так і основна та/або ставка 7 відсотків. У такому разі складається одна податкова накладна, у якій заповнюються відповідні графи нижньої табличної частини.

Операції, що оподатковуються за нульовою, основною ставкою або ставкою 7 відсотків, відображаються в окремих рядках нижньої табличної частини податкової накладної.

Згідно з аналізом вимог Порядку №1307, така податкова накладна має містити наступні відомості.

До розділу А табличної частини ПН (рядки I - XІІ) вносять узагальнюючі дані за операціями, на які складають така ПН, а саме:

- у рядку I - загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням ПДВ;

- у рядку XІ - загальний обсяг постачання товарів/послуг.

Рядки II - Х розділу А не заповнюють.

До розділу Б табличної частини ПН вносять дані у розрізі номенклатури постачання товарів/послуг, а саме:

1) у графі 2 - опис (номенклатура) товарів/послуг продавця;

2) у графах 3.1, 3.3 - код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з ДКПП;

3) у графах 4 та 5 - одиниця виміру товарів/послуг;

4) у графі 6 - кількість (об`єм, обсяг) постачання товарів/послуг;

5) у графі 7 - ціна постачання одиниці товару/послуги без урахування ПДВ;

6) у графі 8 - має бути зазначено код ставки 903;

7) у графі 9 - код відповідної пільги з Довідниками податкових пільг;

8) у графі 10 - обсяг постачання (база оподаткування) без урахування ПДВ;

9) графа 11 - не заповнюють (нулі, прочерки та інші знаки чи символи у цій графі не проставляють).

Дослідивши копії податкових накладних/розрахунку коригування №548 від 26.12.2018 року, №380 від 06.06.2019 року та №591 від 15.10.2019 року, судом встановлено: відсутність поміток «Без ПДВ» у графі «Складена на операції, звільнені від оподаткування»; у графі «код ставки» зазначено « 20»; у графі «код пільги» відповідний код пільги відсутній; графи щодо суми податку на додану вартість заповнені в кожній податковій накладній.

Згідно з Порядком №1307, код ставки 903 для операцій, звільнених від оподаткування, в свою чергу, код ставки 20, як визначено позивачем у податкових накладних та розрахунку коригування, значить як постачання за основною ставкою.

Отже, позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами, що розрахунок коригування №548 від 26.12.2018 року до податкової накладної від 26.12.2018 року №303, податкові накладні №380 від 06.06.2019 року та №591 від 15.10.2019 року складені на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування.

Таким чином, відповідачем правомірно застосовано штрафні санкції щодо порушення граничного терміну реєстрації останніх, що складаютьсумарну суму штрафу від загальної у розмірі 197,86 грн.

Щодо доводів позивача про протиправність застосування штрафних санкцій за порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних №497 від 22.08.2019 року та №498 від 19.09.2019 року у зв`язку із складанням останніх на перевищення ціни придбання над фактичною ціною, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 11 Порядку №1307 у разі складання податкової накладної за операціями з постачання товарів/послуг у межах балансу платника податку для невиробничого використання; використання товарів/послуг, за якими не були нараховані податкові зобов`язання відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України (для товарів/послуг, придбаних або виготовлених до 01 липня 2015 року, - у разі, якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), в операціях, які не є об`єктом оподаткування або звільняються від оподаткування; використання виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг, за якими не були нараховані податкові зобов`язання відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України (для виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг, придбаних або виготовлених до 01 липня 2015 року, - у разі, якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), не в господарській діяльності; визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов`язань за товарами/послугами, необоротними активами, за якими не були нараховані податкові зобов`язання відповідно до пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 Податкового кодексу України (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 01 липня 2015 року, - у разі, якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту) та які не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності; ліквідації основних засобів за самостійним рішенням платника податку; переведення виробничих основних засобів до складу невиробничих; здійснення операцій з постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичних осіб, які перебувають у трудових відносинах з платником податку, у рядку "Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)" проставляється умовний ІПН "00", а в рядку "Отримувач (покупець)" платник податку зазначає власне найменування (П. І. Б.).

Згідно з пунктом 14 Порядку № 1307 податкова накладна складається за щоденними підсумками операцій (якщо податкова накладна не була складена на ці операції) у разі:

- здійснення постачання товарів/послуг за готівку кінцевому споживачеві (який не є платником податку), розрахунки за які проводяться через касу / реєстратори розрахункових операцій або через банківську установу чи платіжний пристрій (безпосередньо на поточний рахунок постачальника);

- виписки транспортних квитків, готельних рахунків або рахунків, які виставляються платнику податку за послуги зв`язку, інші послуги, вартість яких визначається за показниками приладів обліку, що містять загальну суму платежу, суму податку та податковий номер постачальника (продавця), за винятком тих, форма яких встановлена міжнародними стандартами;

- надання платнику податку касових чеків, які містять суму поставлених товарів/послуг, загальну суму нарахованого податку (з визначенням фіскального та податкового номерів постачальника).

Відповідно до пункту 15 Порядку № 1307 у разі якщо база оподаткування визначається виходячи із ціни придбання товарів/послуг, звичайної ціни самостійно виготовлених товарів/послуг або балансової (залишкової) вартості необоротних активів і перевищує суму постачання таких товарів/послуг, необоротних активів, визначену виходячи з їх договірної вартості, тобто ціна придбання / звичайна ціна / балансова (залишкова) вартість перевищує фактичну ціну (договірну вартість) постачання, постачальник (продавець) складає дві податкові накладні: одну - на суму, розраховану виходячи з фактичної ціни постачання, іншу - на суму, розраховану виходячи з перевищення ціни придбання / звичайної ціни / балансової (залишкової) вартості над фактичною ціною. У податковій накладній, яка складена на суму такого перевищення, робиться позначка відповідно до пункту 8 цього Порядку (15 - Складена на суму перевищення ціни придбання товарів/послуг над фактичною ціною їх постачання; 16 - Складена на суму перевищення балансової (залишкової) вартості необоротних активів над фактичною ціною їх постачання); 17 - Складена на суму перевищення звичайної ціни самостійно виготовлених товарів/послуг над фактичною ціною їх постачання. Така податкова накладна отримувачу (покупцю) не надається. При цьому у рядках такої податкової накладної, відведених для заповнення даних покупця, постачальник (продавець) зазначає власні дані.

З матеріалів справи судом встановлено, що податкові накладні №497 від 22.08.2019 року та №498 від 28.08.2019 оформлені належним чином, та у графах «Опис (номенклатура) товарів / послуг продавця» кожної з них зазначено «перевищення ціни придбання над фактичною ціною постачання/послуг», указаних у відповідних податкових накладних.

Отже, з аналізу вищенаведеного законодаства висновується, що такі податкові накладні складені на операції з постачання товарів/послуг, які не стосуються операцій, що звільняються від оподаткуванню чи оподатковуються за нульовою ставкою, у зв`язку з чим правомірним є застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

В свою чергу, доводи позивача, що простроченням реєстрації податкових накладних не було завдано шкоди, зокрема, державному бюджету, не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення вимог податкового законодавства, та не свідчать про незаконність дій податкового органу щодо накладення штрафу сумарно від загальної суми штрафу оскаржуваного рішення у розмірі 119,62 грн.

Щодо доводів позивача про протиправність накладення штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкових накладних №601 від 26.02.2019 року, №2560 від 13.05.2019 року та №5180 від 25.06.2019 року.

З матеріалів справи судом встановлено наступне.

1) ТОВ «Віді Авеню» складено податкову накладну №432 від 26.02.2019 року на суму « 13 903, 26» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як « 00». Вказану податкову накладну зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 06.03.2019 року.

В свою чергу, ТОВ «Віді Авеню» складено Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 01.03.2019 року №4320 до податкової накладної від 26.02.2019 року №432 на суму «- 13 903, 26» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як « 00». Вказаний Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 20.03.2019 року.

В подальшому, на реєстрацію згідно з Квитанцією про реєстрацію від 12.04.2019 року, ТОВ «Віді Авеню» подано податкову накладну від 26.02.2019 року №601 на суму 13 903, 26 грн., за описом товарів/послуг продавця яка відповідає податковій накладній №432 від 26.02.2019 року. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Товариство з обмеженою відповідальністю «Нутрімед»», індивідуальний номер якого зазначено як « 07».

З огляду на порушення терміну реєстрації податкової накладної від 26.02.2019 року №601, відповідачем застосовано штрафну санкцію у розмірі 20% у сумі 463, 44 грн.

2) ТОВ «Віді Авеню» складено податкову накладну №256 від 13.05.2019 року на суму « 594,00» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як «00». Вказану податкову накладну зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 24.05.2019 року.

В свою чергу, ТОВ «Віді Авеню» складено Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 01.07.2019 року №25600 до податкової накладної від 13.05.2019 року №256 на суму «- 594,00» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як « 00». Вказаний Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 19.07.2019 року.

В подальшому, на реєстрацію згідно з Квитанцією про реєстрацію від 19.07.2019 року, ТОВ «Віді Авеню» подано податкову накладну від 13.05.2019 року №2560 на суму 594,00 грн., за описом товарів/послуг продавця яка відповідає податковій накладній №256 від 13.05.2019 року. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Товариство з обмеженою відповідальністю «Навірек Україна»», індивідуальний номер якого зазначено як « 50».

З огляду на порушення терміну реєстрації податкової накладної від 13.05.2019 року №2560, відповідачем застосовано штрафну санкцію у розмірі 30% у сумі 29,70 грн.

3) ТОВ «Віді Авеню» складено податкову накладну №518 від 25.06.2019 року на суму « 456 630,00» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як « 00». Вказану податкову накладну зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 11.07.2019 року.

В свою чергу, ТОВ «Віді Авеню» складено Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 01.07.2019 року №51800 до податкової накладної від 25.06.2019 року №518 на суму «- 456 630,00» грн. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Неплатник», індивідуальний номер якого зазначено як « 00». Вказаний Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників зареєстровано згідно Квитанції про реєстрацію 16.07.2019 року.

В подальшому, на реєстрацію згідно з Квитанцією про реєстрацію від 16.07.2019 року, ТОВ «Віді Авеню» подано податкову накладну від 25.06.2019 року №5180 на суму 456 630,00 грн., за описом товарів/послуг продавця яка відповідає податковій накладній №518 від 25.06.2019 року. Отримувачем (покупцем) товару зазначено «Товариство з обмеженою відповідальністю «Українські газони»», індивідуальний номер якого зазначено як « 39».

З огляду на порушення терміну реєстрації податкової накладної від 25.06.2019 року №5180, відповідачем застосовано штрафну санкцію у розмірі 10% у сумі 7 610,50 грн.

Так, на переконання позивача, не можуть бути застосовані штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, оскільки такими усунуто помилки, допущені при складанні первісних податкових накладних, які анульовані платником податків шляхом подання відповідних розрахунків коригувань.

Згідно з пунктом 201.1. ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:а) порядковий номер податкової накладної;б) дата складання податкової накладної;в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;є) ціна постачання без урахування податку;ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;й) індивідуальний податковий номер.

Відповідно до пункту 201.2. статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з пунктом 192.1. статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Згідно з пунктом 21 Порядку №1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

Отже, у разі встановлення помилки у податковій накладній, допущеної при складанні податкової накладної, не пов`язаної із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, така помилка підлягає виправленню складанням розрахунку коригування до відповідної податкової накладної, відповідно до вимог, встановлених пунктом 21 Порядку №1307, тобто розрахунок коригування має містити виправлені дані.

Водночас, судом встановлено, що складеними розрахунками коригувань позивачем не внесені виправлення до первісних податкових накладних вчасно зареєстрованих, а анульовано останні та фактично складені нові податкові накладні за цими самими господарськими операціями.

Суд зауважує, що ні ПК України, ні Порядок №1307 не містять вимог щодо складання нових податкових накладних у разі допущення помилок у первісно складених та зареєстрованих податкових накладних. Натомість, податковим законодавством чітко врегульовано можливість виправлення помилки, допущеної у податковій накладній при складанні, якщо така не стосується зміни суми компенсації вартості товарів/послуг, а саме шляхом складання розрахунку коригування, в якому зазначити правильні дані.

З огляду на викладене, на думку суду, не можуть вважатися в даному випадку переконливими доводи позивача, що складання податкових накладних №601, №2560 та №5180 обумовлено виправленням помилок у первісно складених податкових накладних, оскільки такі в розумінні ПК України є новими податковими накладними, зареєстрованими із порушенням граничного терміну їх реєстрації.

Таким чином, суд дійшов висновку про правомірність застосування відповідачем штрафних санкцій за порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних №601, №2560, №5180 сумарно від загальної суми штрафу в сумі 8 103,64 грн.

Враховуючи викладене, судом встановлено відсутність підстав для задоволення позову, оскільки доводи позивача суперечать положенням податкового законодаства України.

Відповідно до абзаців 1, 2 частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Суд при вирішенні даної справи також враховує правову позицію, висловлену у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.07.2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції», яке згідно із Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, у пункті 110 вказаного рішення Європейський суд з прав людини дійшов висновку про те, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

Враховуючи обґрунтованість викладених у Акті перевірки порушень позивачем податкового законодавства України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, з огляду на що, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 6, 9, 52, 73-80, 241, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Балаклицький А. І.