Справа № 620/4900/21
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2023-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/4900/21 Головуючий у І інстанції - Скалозуб Ю.О.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.,

суддів: Василенка Я.М., Оксененка О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного підприємство «Ігіан» на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Ігіан» до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними та скасування припису, постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Приватне підприємство «Ігіан» звернулося до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Чернігівській області, в якій просило:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Чернігівській області про усунення виявлених порушень від 22.09.2020 за № 25-09-023/0474-0142 на Приватному підприємстві «Ігіан»;

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Чернігівській області від 12.11.2020 № 25-09-023/0474/37 про накладення штрафу на Приватне підприємство «Ігіан» за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 50000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилався на те, що Відповідачем перевірка була проведена всупереч вимогам статей 3, 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» необ`єктивно, упереджено, з порушенням прав суб`єкта господарювання. Вказує, що припис має містити чіткі вимоги та конкретні дії, які суб`єкт, що перевіряється, має вчинити для усунення виявлених порушень законодавства про працю, натомість оскаржуваний припис не містить таких відомостей та не ґрунтується на вимогах закону.

Зазначає, що Відповідачем не дотримано вимог щодо забезпечення права Позивача на участь при прийнятті рішення у справі про порушення законодавства про працю, а службовими особами Управління Держпраці у Чернігівській області не доведений фактичний допуск ОСОБА_1 до роботи 17.09.2020 об 11:00.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2021 року, позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано припис про усунення виявлених порушень від 22.09.2020 за № 25-09-023/0474-0142 на Приватному підприємстві «Ігіан».

Визнано протиправною та скасовано постанову від 12.11.2020 № 25-09-023/0474/37 про накладення штрафу на Приватне підприємство «Ігіан» за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 50000,00 грн.

Постановою Верховного Суду від 22 лютого 2023 року касаційну скаргу Управління Держпраці у Чернігівській області задоволено частково.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2021 року скасовано.

Справу за позовом Приватного підприємства «Ігіан» до Управління Держпраці у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування припису, постанови направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року клопотання Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про заміну сторони правонаступником - задоволено.

Замінено Відповідача - Управління Держпраці в Чернігівській області на його правонаступника Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (, вул. Вавілових, 10, м. Київ, 04060).

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Приватне підприємство «Ігіан» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В апеляційній скарзі Приватне підприємство «Ігіан» посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Доводи апеляційної скарги аналогічні, заявленим у позовній заяві, та містять посилання на неповне з`ясування обставин справи судом першої інстанції та невідповідність його висновків таким обставинам.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу Приватного підприємства «Ігіан», в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Начальником відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Чернігівській області Луцишиною Вікторією на ім`я Начальника Управління Держпраці у Чернігівській області підготовлено доповідну записку від 15.09.2020 № 663 «Про проведення інспекційного відвідування», в якій просила направити Головного державного інспектора Відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Чернігівській області Писаної О.П. для проведення інспекційного відвідування у період із 16.09.2020 по 22.09.2020 суб`єкта господарювання - Позивача, оскільки за результатами аналізу проведеної інформаційної та роз`яснювальної роботи суб`єкта господарювання ПП «Ігіан» щодо неприпустимості допуску до роботи працівників без оформлення трудових відносин за дорученням Держпраці від 09.06.2020 № Д-189/1/4.-4.1-20 є ймовірність, що суб`єктом господарювання ПП «Ігіан» використовується праця найманих осіб без належного оформлення трудових відносин (трудового договору) (т. 1 а.с. 15-16).

На підставі вказаної службової записки, Відповідачем видано наказ «Про проведення інспекційного відвідування» від 15.09.2020 № 628 (т. 1, а.с. 14, 17), яким наказано:

1. Начальнику відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Луцишиній Вікторії Михайлівні:

1.1. Організувати проведення та забезпечити контроль за проведенням позапланового інспекційного відвідування Приватного підприємства «Ігіан», місто Ічня, Чернігівська область (рішення керівника органу контролю, враховуючи інформацію доповідної записки начальника відділу з питань, додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Чернігівській області Вікторії Луцишиної) щодо додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належного оформлення трудових відносин.

1.2. Забезпечити контроль в частині внесення даних матеріалів позапланового інспекційного відвідування до Інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) у терміни, визначені законодавством.

1.3. Забезпечити контроль за своєчасним наданням інспектором матеріалів позапланового інспекційного відвідування до відділу експертної роботи, ринкового нагляду та надання адміністративних послуг з метою формування Єдиної справи.

2. Головкому державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Писаній Оксані Павлівні:

2.1. Провести позапланове інспекційне відвідування Приватного підприємства «Ігіан» з 16 вересня по 22 вересня 2020 року.

2.2. Забезпечити своєчасне внесення матеріалів позапланового інспекційного відвідування до Інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю), а також здійснення подальшого супроводу його результатів в Інтегрованій автоматизованій системі державного нагляду (контролю) під особистим обліковим записом.

2.3. Надати матеріали позапланового інспекційного відвідування до Відділу експертної роботи, ринкового нагляду та надання адміністративних послуг з метою формування Єдиної справи у терміни, визначені законодавством.

На підставі вищевказаного наказу Відповідачем видано направлення на проведення контрольного заходу від 15.09.2020 № 598.

На підставі вищезазначених наказу та направлення Інспектором праці Писаною О.П. у присутності Головного спеціаліста відділу праці Управління соціального захисту населення Волошко А.М. та у присутності Директора Приватного підприємства «Ігіан» ОСОБА_2 було проведено інспекційне відвідування Приватного підприємства «Ігіан» за адресою: вул. Воскресінська, буд. 8, м. Ічня, Ічнянський район, Чернігівська область, про що складено Акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю від 22.09.2020 № 25-09-023/0474 (т. 1, а.с. 18-33).

Вказаним інспекційним відвідуванням було встановлено, що в ході інспекційного відвідування в кіоску «Тютюнові вироби» за вищевказаною адресою виявлено використання праці однієї працівниці без документального підтвердження оформлення трудових відносин. У кіоску «Тютюнові вироби» перебувала гр. ОСОБА_1 , яка виконувала трудову функцію продавця, зокрема знаходилася безпосередньо на робочому місці продавця, здійснювала продаж товару, спілкувалася з покупцями. Від письмових пояснень з приводу виконання обов`язків продавця в кіоску « Тютюнові вироби » гр. ОСОБА_1 відмовилась. Факт виконання трудової функції продавця ОСОБА_1 було зафіксовано засобом фототехніки.

Документальних підтверджень оформлення трудових відносин з гр. ОСОБА_1 директор ПП «Ігіан» ОСОБА_2 не було надано. У письмових поясненнях на ім`я начальника Управління Держпраці у Чернігівській області М. Глущенка від 17.09.2020 щодо перебування на робочому місці та виконання обов`язків продавця у кіоску «Тютюнові вироби» гр. ОСОБА_1 директор ПП «Ігіан» ОСОБА_2 зазначила, що 17.09.2020 в кіоску ПП «Ігіан», який розташований за адресою: м. Ічня, вул. Воскресінська, 8 , разом з ОСОБА_2 перебувала майбутня працівниця, яка проходить стажування по реалізації та вивченню товару ОСОБА_1 .

22.09.2020 Управління Держпраці у Чернігівській області складено припис про усунення виявлених порушень № 25-09-023/0474-0142, яким зобов`язано директора ПП «Ігіан» усунути виявлене порушення у строк до 01.10.2020 (т. 1, а.с. 35-39).

Повідомленням Управління Держпраці у Чернігівській області від 05.10.2020 за вих. № 10-04/5115 було інформовано Позивача про одержання уповноваженою посадовою особою 01.10.2020 акта інспекційного відвідування, у ході якого виявлено факти використання праці неоформленого працівника ПП «Ігіан», для розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю (т. 1, а. с. 47).

12.11.2020 Заступник начальника Управління Держпраці у Чернігівській області Хоменко Ірина Іванівна розглянувши справу про накладення штрафу та на підставі акта інспекційного відвідування від 22.09.2020 № 25-01-023/0474 щодо порушення Приватним підприємством «Ігіан» законодавства про працю, встановила, що працівника ОСОБА_1 фактично допущено до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу.

На підставі наведеного, прийнято постанову «Про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення» від 12.11.2020 № 25-09-023/0474/37, якою вирішено накласти на Приватне підприємство «Ігіан» штраф у розмірі 50000,00 грн (т. 1 а.с. 48-49).

Вважаючи вказані припис та постанову Відповідача про накладення штрафу протиправними, Позивач звернувся з даним адміністративним позовом до адміністративного суду.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції у рішенні від 30 серпня 20221 року, з висновками якого погодилась колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у постанові від 15 грудня 2021 року, виходили з того, що інспекційне відвідування Позивача, за результатами якого прийнято спірну постанову та припис, проведено за відсутності законодавчо визначених підстав, так як постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2019 року у справі № 826/8917/17 визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Проте, незважаючи на вказану обставину, інспекційне відвідування (яке фактично відбулося у вересні 2019 року), проводилось на підставі вже нечинного Порядку № 295.

Скасовуючи рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2021 року, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2021 року, та направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд виходив з того, що постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 було затверджено, зокрема, Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який набрав чинності 30 серпня 2019 року.

Проте, станом на час проведення посадовими особами Управління Держпраці інспекційного відвідування Позивача нових форм акта та припису, які складаються за його результатами, на виконання норм Порядку № 823 затверджено не було.

Форма акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, а також форма припису про усунення виявлених порушень законодавства про працю були затверджені наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 27 жовтня 2020 року № 2161, який набрав чинності 06 січня 2021 року.

На підставі вказаного вище наказу з 06 січня 2021 року втратив чинність й наказ Мінсоцполітики від 18 серпня 2017 року № 1338, яким було затверджено форми акта інспекційного відвідування і припису про усунення виявлених порушень вимог законодавства про працю, використані Відповідачем у спірних правовідносинах під час проведення інспекційного відвідування ПП «Ігіан».

Визнання ж нечинною з 14 травня 2019 року у судовому порядку постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295, якою було затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, і відповідно до пункту 4 якого наказом Мінсоцполітики від 18 серпня 2017 року № 1338 затверджені форма акта інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю та форма припису про усунення виявлених порушень, не зумовила втрату чинності вищевказаним наказом.

Відповідно до правового регулювання спірних правовідносин Відповідач зобов`язаний у передбачених законом випадках здійснювати державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю, а тому тимчасова відсутність нових форм акта і припису, затверджених на виконання вимог пункту 4 Порядку № 823, не може перешкоджати належному виконанню таких функцій уповноваженим органом, зупиняти відповідні повноваження Держпраці у цій сфері правовідносин, унеможливлювати проведення інспекційних відвідувань за наявності для цього визначених законодавством підстав, фіксацію обставин і оформлення результатів таких відвідувань.

Вищевикладене засвідчує, що оскільки наказ Мінсоцполітики від 18 серпня 2017 року № 1338 як станом на час проведення інспекційного відвідування ПП «Ігіан», так і на дату складання акта інспекційного відвідування від 22 вересня 2020 року № 25-09-023/0474 був чинний і у встановленому законом порядку не скасований, а інших форм документів, які складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю Держпраці, на той час затверджено не було, то використання Відповідачем форм акта інспекційного відвідування та припису про усунення виявлених порушень вимог законодавства про працю, затверджених цим наказом, є правомірним.

Крім того, посадові особи Управління, в силу вимог частини п`ятнадцятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», були зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів при здійсненні заходу державного контролю у вигляді інспекційного відвідування відносно Позивача.

Верховний Суд у постанові від 30 січня 2023 року у справі № 260/3705/20, правовідносини у якій є подібною до справи, яка розглядається, сформував наступні висновки щодо застосування норм права у спірних правовідносинах:

1) у зв`язку з втратою чинності Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295, на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2019 року у справі № 826/8917/17 до спірних правовідносин у вересні - листопаді 2020 року застосуванню підлягав Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 8232;

2) у період після 14 травня 2019 року - дати втрати чинності Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295, і до 06 січня 2021 року - дати набрання чинності наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 27 жовтня 2020 року № 2161, яким на виконання норм Порядку № 823 затверджено нові форми документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю Держпраці, могли бути використані форма акта інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю, та форма припису про усунення виявлених порушень, затверджені наказом Мінсоцполітики від 18 серпня 2017 року № 1338, який у вищевказаний проміжок часу був чинний;

3) використання у вищевказаний період форм документів, затверджених наказом Мінсоцполітики від 18 серпня 2017 року № 1338, з урахуванням відсутності інших, затверджених у зв`язку із зміною у законодавстві, форм документів, не зумовлює протиправності проведеного уповноваженим органом заходу державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у вигляді інспекційного відвідування і не є підставою для скасування прийнятих за його результатами рішень.

Проведення інспекційного відвідування Позивача, за результатами якого прийнято спірні постанову та припис, відбулось із порушенням його процедури, однак, в залежності від характеру процедурних порушень, такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18 й була застосована Верховним Судом у постанові від 03 грудня 2021 року у справі № 369/7844/17, а також у постанові від 07 липня 2022 року у справі № 520/4676/19, яка за суб`єктним складом і видом правовідносин, предметом спору є подібною до справи, що розглядається.

За викладених обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що під час розгляду даної справи підлягає перед усім з`ясувати обставини справи, які стосуються суті виявлених інспекційним відвідуванням порушень, а також встановити чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури проведення інспекційного відвідування, і чи спростовуються наявними у матеріалах справи доказами обставини, зафіксовані Відповідачем у акті та використані ним при складанні оскаржуваного припису та винесеної постанови.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції у рішенні від 29 травня 2023 року, виходив з того, що всупереч вимогам чинного законодавства Позивач в порушення вимог ст. 24 КЗпП України допустив до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого органу та без повідомлення територіального органу ДПС про прийняття працівників на роботу, а тому припис про усунення виявлених порушень від 22.09.2020 за № 25-09-023/0474-0142, постанова від 12.11.2020 № 25-09-023/0474/37 про накладення штрафу відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, викладеним у рішенні від 29 травня 2023 року з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пп. 5 п. 6 Положення № 96 Держпраця для виконання покладених на неї завдань має право: безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Пунктом 7 Положення № 96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з частиною 4 статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Відповідно до частини 5 статті 2 Закону № 877-V органи Держпраці при проведенні заходів державного нагляду (контролю), додержуються принципів державного нагляду (контролю); місця здійснення державного нагляду (контролю); вимог щодо врегулювання окремих питань виключно законами; обмеження у проведеннях заходів нагляду контролю в разі наявності конфлікту інтересів; трактування норм на корить суб`єкта господарювання у разі їх неоднозначного трактування; заборона на вилучення оригіналів документів та техніки; обов`язку збереження комерційної та конфіденційної таємниці; умов проведення планових заходів, розробки методики для визначення критерії ризику; право суб`єкта господарювання на ознайомлення з підставами заходу та отримання посвідчення (направлення) на проведення заходу; вимог до складення наказу, посвідчення (направлення) на проведення заходу та акту за результатами заходу; відповідальність посадових осіб органу державного нагляду (контролю); права суб`єктів господарювання; право на консультативні підтримку суб`єктів господарювання; громадський захист; оскарження рішень органів державного нагляду (контролю); та умови віднесення суб`єктів господарювання до незначного ступеня ризиків у разі не затвердження відповідних критеріїв розподілу.

Перелік підстав для здійснення позапланового заходу (позапланової перевірки) визначено в частиною першою статті 6 Закону № 877-V, відповідно до якої підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, наказ про проведення інспекційного відвідування Позивача прийнято на підставі доповідної записки Начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Чернігівській області Луцишиної В. на виконання окремого доручення Т.в.о. Голови Держпраці Віталія Сажієнка від 25.08.2020 № Д-330/1/3.1-20, зважаючи на результати проведеної роз`яснювальної роботи (доручення Прем`єр міністра України щодо здійснення превентивних заходів про неприпустимість допуску до роботи працівників без оформлення трудових відносин).

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) визначено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 (далі Порядок № 823).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Підпунктом 3 пункту 5 Порядку № 823 встановлено, що підставами для здійснення інспекційних відвідувань є рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

Згідно з пунктом 10 Порядку № 823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право:

1) під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;

2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги;

3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;

4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;

5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;

6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;

7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Як вже було зазначено раніше, 22.09.2020 Управління Держпраці у Чернігівській області складено припис про усунення виявлених порушень № 25-09-023/0474-0142, яким зобов`язано директора ПП «Ігіан» усунути виявлене порушення у строк до 01.10.2020 (т. 1, а.с. 35-39).

Як вбачається з матеріалів справи, 30.09.2020 з ОСОБА_3 було укладено трудовий договір, оформлено наказ та повідомлено Державну фіскальну службу про прийняття його на роботу.

Проте, згідно з пунктом 20 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

З аналізу вказаної норми вбачається, що припис містить вказівки на порушення норм чинного законодавства, які були виявлені саме під час інспекційного відвідування та зазначені в акті, складеному за його результатами, а на роботодавця покладається обов`язок по усуненню та запобіганню подальшого порушення вказаних норм законодавства.

Таким чином, усунення виявлених під час інспекційного відвідування порушень вимог законодавства може бути як у формі відновлення порушених прав працівників, так і у формі додержання в подальшому роботодавцем вимог законодавства про працю, або їх недопущення.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 50 Закону України «Про зайнятість населення» роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин.

Визначальним для вирішення спірних правовідносин у даній справі є наявність ознак трудових правовідносин між Позивачем та громадянами: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Згідно з частиною 1 статті 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Відповідно до статті 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з частиною 3 статті 1 Закону України «Про охорону праці» працівник - це особа, яка працює на підприємстві, в організації, установі та виконує обов`язки або функції згідно з трудовим договором (контрактом).

Відповідно до статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання такої форми є обов`язковим: при організованому наборі працівників; при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; при укладенні контракту; у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); при укладенні трудового договору з фізичною особою; в інших випадках, передбачених законодавством України.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Цивільно-правовий договір з фізичною особою (договір цивільно-правового характеру) - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (стаття 901 Цивільного кодексу України).

Основною ознакою, що відрізняє підрядні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

Підрядник, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.

Аналіз наведених норм, дає підстави для висновку, що основними ознаками трудового договору, є: праця юридично несамостійна, протікає в рамках певного підприємства, установи, організації (юридичної особи) або в окремого громадянина (фізичної особи); шляхом виконання в роботі вказівок і розпоряджень власника або уповноваженого ним органу; праця має гарантовану оплату; виконання роботи певного виду (трудової функції); трудовий договір, як правило, укладається на невизначений час; здійснення трудової діяльності відбувається, як правило, в складі трудового колективу; виконання протягом встановленого робочого часу певних норм праці; встановлення спеціальних умов матеріальної відповідальності; застосування заходів дисциплінарної відповідальності; забезпечення роботодавцем соціальних гарантій.

В свою чергу, відповідальність працівника за трудовим договором регулюється лише імперативними нормами (КЗпП України та інших актів трудового законодавства), що не можуть змінюватися сторонами у договорі, а відповідальність виконавця послуг у цивільно-правових відносинах визначається в договорі, а те, що ним не врегулюване - чинним законодавством України.

При співставленні трудового договору з цивільно-правовим договором, відмінним є те, що трудовим договором регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації діяльності залишається поза його межами, метою договору є отримання певного результату. Виконавець за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ним ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 820/1432/17, від 06 березня 2019 року у справі № 802/2066/16-а, від 13 червня 2019 року у справі № 815/954/18.

Під час проведення інспекційного відвідування Приватного підприємство «Ігіан» 17.09.2020 інспектором Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці велась фотофіксація контролюючого заходу, що підтверджується наявним в матеріалах справи фото.

Крім того, в матеріалах даної адміністративної справи наявні пояснення директора Приватного підприємства «Ігіан» ОСОБА_2 від 17.09.2020 (т. 1, а.с. 140), в яких остання зазначила, що 17.09.2020 в кіоску ПП «Ігіан», який розташований за адресою: м. Ічня, вул. Воскресінська, 8 , разом з нею перебувала майбутня працівниця, яка проходить стажування, по реалізації та вивченню товару ОСОБА_1 .

Також, колегія суддів звертає увагу, що постановою Ічнянського районного суду Чернігівської області від 19 жовтня 2020 року у справі № 733/1035/20 ОСОБА_2 звільнено від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП, у зв`язку з малозначністю правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Вказаною постановою Ічнянського районного суду Чернігівської області встановлено, що до Ічнянського районного суду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 3 ст. 41 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що вона, будучи Приватним підприємцем, вчинила адміністративне правопорушення в частині порушень вимог законодавства про працю, відповідно до вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України, а саме: допущення працівників до роботи без оформлення трудових відносин. Вказані порушення викладені та сформовані в акті перевірки № 25-09-023/0474 від 22.09.2020 року.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину визнала та пояснила, що виявлені недоліки усунуті. Просила застосувати до неї ст. 22 КУпАП та врахувати, що вона раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась, зобов`язалася в подальшому бути більш уважною до відповідних питань та не допускати вказаних порушень, а також надала суду документи про укладення трудового договору з найманим працівником.

Дослідивши матеріали справи, суддя Ічнянського районного суду Чернігівської області вважав, що в діях ОСОБА_2 вбачається склад правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 25-09-023/0070 від 22.09.2020 року, актом інспекційного відвідування № 25-09-023/0474 від 22.09.2020 року, поясненнями самого правопорушника в судовому засіданні, однак правопорушення вчинене ОСОБА_2 не є суспільно небезпечним, не спричинило шкоди суспільним та державним інтересам, не порушило права і свободи громадян, а тому є незначним.

Через малозначність вчиненого порушення, відсутність спричинення шкоди суспільним та державним інтересам Ічнянський районний суд Чернігівської області звільнив ОСОБА_2 від відповідальності, обмежившись усним зауваженням (т. 1, а.с. 143).

Вказана постанова Ічнянського районного суду Чернігівської області від 19 жовтня 2020 року в апеляційному порядку оскаржена не була та набрала законної сили.

Таким чином, судовим рішенням, яке набрало законної сили, встановлено допущення Позивачем до роботи працівника без відповідного оформлення трудових відносин.

Враховуючи вищенаведене та перевіривши всі фактичні обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані припис Відповідача про усунення виявлених порушень та Постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення видані на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Щодо пояснень, наданих ОСОБА_1 , суд першої інстанції правомірно не взяв їх до уваги, оскільки останні надані в квітні 2021 року, тобто після спливу семи місяців з моменту проведеного інспекційного відвідування і лише після прийняття оскаржуваних Припису і Постанови.

Оцінюючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Приватного підприємство «Ігіан», викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Приватного підприємство «Ігіан» залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Я.М. Василенко

О.М. Оксененко