Справа № 160/26048/23
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 жовтня 2023 року Справа 160/26048/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області про скасування вимоги, визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:

- визнати поважними причини пропуску та поновити строк на оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-280758-55У від 07.11.2019р.;

- скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-280758-55У від 07.11.2019р. відповідно до якої позивачу виставлено до сплати борг у сумі 26 539 грн. 26 коп.;

- ??визнати протиправною бездіяльність Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, стосовно не виключення з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, , виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 суд зазначає, що позов не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

Так, відповідно до п.1 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Судом встановлено, що позивач визначає відповідача Головне управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області, із визначеним кодом .

При цьому, відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом зареєстроване саме Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.

Відтак, позивачу необхідно уточнити назву відповідача у відповідності до коду .

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що судовий збір позивачем не сплачено.

При цьому, при зверненні до суду позивач у позовній заяві зазначив, що він звільнений від сплати судового збору, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

При вирішенні вказаного питання, суд виходить з наступного.

Так, ч. 2 ст. 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Отже, Законом України "Про судовий збір" звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з позовними вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Оскільки, позивач звернувся до суду з позовом з приводу скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-280758-55У від 07.11.2019р., відповідно до якої ОСОБА_1 виставлено до сплати борг у сумі 26539 грн. 26 коп., а також щодо зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то позивач не звільнений від сплати судового збору за подання цього позову згідно з положеннями статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Наведена правова позиція узгоджується також і з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній в його ухвалах від 13.04.2020р., від 06.05.2020р. у справі №9901/70/20, та Верховного Суду, викладеній в його постанові від 02.02.2021р. у справі №580/2846/20 й ухвалах від 24.09.2020р. у справі №428/10659/19, від 02.02.2021р. у справі №640/13331/19, яка підлягає обов`язкову врахуванню адміністративним судом відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже з огляду на те, що позивачем не надано доказів того, що він звільнений від сплати судового збору, останній зобов`язаний його сплатити.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у розмірі 2684 гривні.

Приписами п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлено ставку судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420,00грн.).

Приписами пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено ставку судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60грн.).

При цьому, абзацами 1 та 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, з поданої позовної заяви встановлено, що позивачем заявлено як вимоги майнового характеру, так і вимоги немайнового характеру, а саме: позивачем заявлена одна позовна вимога майнового характеру щодо скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-280758-55У від 07.11.2019р. на суму 26539 грн. 26 коп. та одна вимога немайнового характеру щодо зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування.

Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн., за позовну вимоги майнового характеру.

За таких обставин, позивачеві слід доплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви з вимогою немайнового характеру у загальному розмірі 1073,60 грн.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так, в прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 , зокрема, просить суд зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування, не заявляючи при цьому позовних вимог про визнання протиправними рішень (дій, бездіяльності) відповідача саме стосовно не виключення з інформаційної системи податкового обліку відомостей про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 5 КАС України передбачено, що позивач може просити захистити свої права саме шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання його вчинити певні дії.

Таким чином, позивачеві слід подати уточнену позовну заяву щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування, виклавши в ній такі позовні вимоги відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, а також надати копії такої уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, оскільки відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на наведене, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без руху.

Керуючись статтями 160,161,169,171,241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області про скасування вимоги, визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Визначені недоліки позовної заяви позивачу усунути шляхом надання суду:

- оригіналу документа про доплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 1073,60 грн.;

- уточненої позовної заяви із зазначенням назви відповідача у відповідності до коду , та уточнених позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити з інформаційної системи податкового обліку відомості про ОСОБА_1 , як фізичну особу-підприємця та платника податків на загальній системі оподаткування, виклавши в цій уточненій позовній заяві такі позовні вимоги відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, а також копій цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4ст. 169 КАС України, позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька