Справа № 826/7878/17
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення без руху заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

10 жовтня 2023 року Київ № 826/7878/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, в якому просив суд з урахуванням заяви про зміну підстав позову:

- визнати протиправним та скасувати рішення Державної міграційної служби України від 30.05.2016 №281-16 про відмову у визнанні біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту громадянина Російської Федерації ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Державну міграційну службу України повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового або тимчасового захисту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2017 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.07.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2021, ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Шостого апеляційного суду від 23.06.2022 прийнято відмову ОСОБА_1 від адміністративного позову. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2021 визнано нечинним.

Ухвалою Шостого апеляційного суду від 23.06.2022 прийнято відмову представника ОСОБА_1 адвоката Галкіної Яни Геннадіївни від апеляційної скарги.

14.01.2023 позивачем направлено до Київського окружного адміністративного суду заяву про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2021 по справі № 826/7878/17 за нововиявленими обставинами, у якій просить за результатами перегляду його скасувати та закрити провадження у справі.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

17.08.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 17.08.2023 справа розподілена судді Горобцовій Я. В.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 366 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до адміністративного суду, передається судді адміністративного суду, який визначається в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу. Протягом п`яти днів з дня надходження заяви до адміністративного суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими обставинами.

Перевіривши заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суддя встановив, що така заява подана без додержання вимог, встановлених статті 364 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до положень ч. ч. 2-5 ст. 366 КАС України суддя протягом п`яти днів після надходження заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами до адміністративного суду перевіряє її відповідність вимогам ст. 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключеними обставинам.

До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 364 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Крім випадків, визначених ст. 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 363 цього Кодексу і суд відхилив клопотання про його поновлення. Суд відмовляє у відкритті провадження за нововиявленими обставинами у разі, якщо така заява подана до суду після закінчення строку, визначеного ч. 2 ст. 363 цього Кодексу.

В свою чергу, положення ст. 169 КАС України передбачають залишення без руху заяви у випадку її подання з порушенням вимог, в даному випадку ст. 364 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 364 КАС України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Згідно із ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Однак, в порушення наведених вимог, позивачем не надано доказів повноважень особи, що підписала позовну заяву та доказів, що посвідчують особу (копії РНОКПП за його наявності, паспорту, наказ про призначення).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява про перегляд, номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адреса електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) ім`я (найменування) інших учасників справи; 4) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення; 6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 7) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

До заяви додаються копії заяви відповідно до кількості учасників справи; документ про сплату судового збору; докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Пунктами 5 та 8 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують зазначені обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення.

Так, у якості нововиявлених обставин відповідач вказує про те, що Верховна Рада України 13.12.2022 ухвалила Закон №2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду». Тому заявнику не могли бути відомі під час розгляду справи, що Окружний адміністративний суд міста Києва не є «справеднім судом».

Дана обставина відкрилась позивачу 15.12.2022, після набрання чинності Закону №2825-ІХ, і не могли бути відомі позивачу, на час розгляду справи з обставин зазначених вище.

З вищевикладеного вбачається, що ліквідація Окружного адміністративного суду міста Києва, на думку позивача, є підставою для перегляду судового рішення в адміністративній справі № 826/7878/17 від 12.10.2021, за нововиявленими обставинами.

В той же час, у постанові від 26 грудня 2022 року по справі № 460/801/20 Верховний Суд зауважує, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

1) існування цих обставин на час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

2) на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

3) істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 2а-7523/10/1270, від 02 травня 2018 року у справі № 303/3535/16-а, від 04 вересня 2018 року у справі № 809/824/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 826/14224/15, від 06 лютого 2019 року у справі № 822/862/15, від 10 липня 2020 року у справі № 823/1440/17.

З огляду на вказане, наведена заявником обставина щодо ліквідація Окружного адміністративного суду міста Києва, не може вважатись нововиявленою у розумінні пункту 1 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки вона не відповідає вищенаведеним ознакам та критеріям, виникла вже після ухвалення судового рішення в адміністративній справі № 826/7878/17, а тому не є нововиявленою не може бути підставою для перегляду судового рішення по вказаній справі.

Таким чином, з метою усунення недоліків заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, відповідачу необхідно надати до суду заяву, встановленої статтею 364 КАС України форми у кількості відповідно до кількості учасників справи.

Окрім того, позивачем до заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами додано документи частина з яких іноземною мовою без перекладу на українську мову, які належним чином не засвідчені.

Відповідно до частини першої статті 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Згідно з частиною першою статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 15 КАС України).

За приписами частини четвертої статті 15 КАС України, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Така позиція касаційного суду з питання мови адміністративного судочинства відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 6 липня 2016 року (справа № 21-1092а16).

Також, указана правова позиція була викладена в ухвалах Верховного Суду від 01 серпня 2019 року в справі 826/10114/17, від 01 липня 2019 року в справі 243/10706/18, від 22 липня 2019 року в справі 826/19159/16.

З огляду на вказане, позивачу необхідно надати до суду заяву, із зазначенням у ній причин пропуску строку звернення до суду або обґрунтувань, за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущений разом із доказами на підтвердження таких обставин.

Відповідно до частини 3 статті 366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

За приписами статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені, у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- заяву, встановленої статтею 364 КАС України форми відповідно до кількості учасників справи;

- копії документів, що додані до заяви, які мають бути засвідчені, відповідно до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2020 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації" для суду та відповідача.

Принагідно суд зауважує, що залишення заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

За таких обставин заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 169, 241, 248, 256, 361-366 КАС України, суд

ухвалив:

Адміністративну справу №826/7878/17 прийняти до свого провадження.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у адміністративній справі №826/7878/17 за позовом ОСОБА_1 Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити заявнику п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити заявнику, що якщо недоліки заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Я.В. Горобцова