Справа № 380/6723/23
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2023 рокусправа № 380/6723/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) до Львівської митниці (далі Львівська митниця, відповідач), у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці від 04.10.2022 №UA209000/2022/000089/2 про коригування митної вартості товару «Меблі...», ввезення якого в Україну задекларовано фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 в митному режимі «імпорт» згідно митної декларації типу ІМ40ДЕ №UA209160/2022/011069 від 03.10.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці від 05.10.2022 №UA209000/2022/000092/2 про коригування митної вартості товару «Меблі...», ввезення якого в Україну задекларовано фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 в митному режимі «імпорт» згідно митної декларації типу ІМ40ДЕ MUA209160/2022/011109 від 04.10.2022.

В обґрунтуванні позовних вимог зазначив, що ФОП ОСОБА_1 на умовах зовнішньоекономічного контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 купує у компанії «Signal Meble Spolka z Ograniczona Odpowiedzialnoscia Sp.K.» (м. Островець-Свентокшиський, Республіка Польща) меблі з метою подальшого експорту в Україну. На виконання умов контракту компанія «Signal Meble...» 28.09.2022 відвантажила в адресу позивача (у наданий позивачем транспортний засіб) замовлену партію товару на загальну суму 43820,83 польських злотих та передала перевізнику фактуру (інвойс) №VAT F/KEX/22/090021 від 28.09.2022, специфікацію та товаро-транспортну накладну (CMR) б/н від 28.09.2022. Перевізник (ФОП ОСОБА_2 ) здійснив транспортування товару в Україну та 03.10.2022 доставив товар до відділу митного оформлення «Сокаль» митного поста «Львів-північний» Львівської митниці. Виконувати дії, пов`язані з декларуванням та митним оформленням імпорту товару, позивач уповноважив митного брокера. Останній 03.10.2022 подав електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA209160/2022/011069. Згідно з МД задекларовано ввезення в Україну на адресу ФОП ОСОБА_1 в митному режимі «імпорт» товару «меблі» по 17 товарних позиціях загальною фактурною вартість 43820,83 польських злотих, що складає 322008,61 грн згідно курсу НБУ на дату декларування. Митна вартість декларантом визначена за основним методом (за ціною контракту) в сумі 335008,61 грн. До складових митної вартості (окрім фактурної ціни) декларантом додано вартість транспортування товару до місця ввезення в Україну (пункт пропуску «Рава-Руська») в сумі 13000,00 грн. Інших витрат (складових митної вартості) позивач не поніс і, відповідно, не додавав до фактурної ціни. На підтвердження заявленої митної вартості товару і обраного методу її обчислення декларантом також було подано до митного органу додаткові документи. Водночас, відповідач 04.10.2022 прийняв рішення про коригування митної вартості №UA209000/2022/000089/2 та відмовив у митному оформленні товару згідно картки відмови №UA209160/2022/000184 у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості. Згідно оскаржуваного рішення №UA209000/2022/000089/2 від 04.10.2022 відповідачем відмовлено у визнанні заявленої декларантом митної вартості товарів у відношенні 7 товарних позицій (товар №№8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 згідно нумерації в МД) та митну вартість товару у відношенні вказаних 7 товарних позицій визначено (скориговано) за передбаченим пунктом 2б ч. 1 ст. 57, ст. 60 МК України методом - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів. Щодо товарів по інших 10 товарних позиціях заявлена декларантом митна вартість визнана митним органом і відповідно не коригувалась. У рішенні зазначені лише номери та дати митних декларацій з ЄАІС Держмитслужби у відношенні кожної з 7 скоригованих товарних позицій, митна вартість з яких розрахована за кілограм ваги взята за основу. Таким чином, за висновком відповідача відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Щодо рішення від 05.10.2022 №UA209000/2022/000092/2, то ФОП ОСОБА_1 на умовах зовнішньоекономічного контракту №1/6/2022 від 10.06.2022 придбав у іншої компанії «HALMAR Sp. z o.o.» (м. Стальова Воля, Республіка Польща) меблеві вироби з метою подальшого експорту в Україну. На замовлену позивачем 28.09.2022 чергову партію товару продавець виставив рахунок-проформу №FEP-86/22/MWP від 28.09.2022 на суму 59197,68 польських злотих. На виконання своїх зобов`язань за контрактом ФОП ОСОБА_1 платіжним дорученням №2 від 03.10.2022 здійснив передоплату за товар шляхом проведення електронного SWIFT-платежу в сумі 59197,68 польських злотих на банківський рахунок продавця. Компанія «HALMAR Sp. z o.o.» 03.10.2022 відвантажила товар на суму 59197,68 польських злотих у наданий позивачем транспортний засіб та передала перевізнику фактуру (інвойс) №(S)FSE-234/22/EX від 03.10.2022 на вказану партію товару, специфікацію на товар, автомобільну товаро-транспортну накладну (CMR) №б/н від 03.10.2022. Перевізник (ФОП ОСОБА_3 ) здійснив транспортування товару в Україну та 04.10.2022 доставив товар до відділу митного оформлення «Сокаль» митного поста «Львів-північний» Львівської митниці. Виконувати дії, пов`язані з декларуванням та митним оформленням імпорту товару, позивач уповноважив митного брокера. Останній, діючи в інтересах позивача, 04.10.2022 подав до митного органу електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA209160/2022/011109, згідно якої задекларовано ввезення в Україну на адресу ФОП ОСОБА_1 в митному режимі «імпорт» товару «Меблі...» по 20 товарних позиціях загальною фактурною вартість 59197,68 польських злотих, що складає 437056,49 грн згідно курсу НБУ на дату декларування. Митну вартість декларант визначив за основним методом (за ціною контракту) в сумі 449056,49 грн. У відповідь на запит декларант проінформував митний орган про те, що до митного оформлення для підтвердження митної вартості подані усі наявні документи, інших запитуваних документів немає. При цьому відповідач 05.10.2022 прийняв рішення про коригування митної вартості №UA209000/2022/000092/2 та відмовив у митному оформленні товару згідно картки відмови №UA209160/2022/000189 у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості. Згідно оскаржуваного рішення №UA209000/2022/000092/2 від 05.10.2022 відповідач відмовив у визнанні заявленої декларантом митної вартості товарів у відношенні 11 товарних позицій (товар №№ 4, 10, 11, 12 , 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20) згідно нумерації в МД) та митну вартість товару щодо цих товарних позицій визначено (скориговано) за передбаченим пунктом 2ґ ч. 1 ст. 57, ст. 64 МК України резервним методом. Щодо товарів по інших 9 товарних позиціях заявлена декларантом митна вартість визнана митним органом і відповідно не коригувалась. У рішенні зазначені лише номери та дати митних декларацій з ЄАІС Держмитслужби у відношенні кожної з 11 скоригованих товарних позицій, митна вартість з яких розрахована за кілограм ваги і взята за основу. Позивач вважає оскаржувані рішення протиправними, такими, що підлягають скасуванню, оскільки Львівською митницею не наведено аргументованих доводів щодо неможливості застосування при митному оформленні основного методу визначення митної вартості. Також відповідачем не підтверджено неповноту відомостей про митну вартість (та/або її складових) товарів, що ввозились ФОП ОСОБА_1 . Зміст заявлених відповідачем аргументів про наявність розбіжностей у поданих декларантом документів на підтвердження заявленої митної вартості, на думку позивача, свідчить про штучне створення підстав для витребовування додаткових документів з розумінням того, що такі об`єктивно відсутні у ФОП ОСОБА_1 .

Ухвалою від 10.04.2023 суддя відкрила провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Відповідач позову не визнав. 25.04.2023 надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 28990). Відповідач зазначив, що під час здійснення митного оформлення за митною декларацією № UA209160/2022/011069 від 03.10.2022 (рішення про коригування митної вартості №°UA209000/2022/000089/2) було опрацьовано інформацію, що міститься у поданих до митного оформлення документах та було виявлено наступне. В наданій до митного оформлення автотранспортній накладній від 28.09.2022 № б/н наявні розбіжності про місце доставки вантажу, а саме у графі 3 вказано місце розвантаження Варяж, всупереч заявленому у вищезазначеному рахунку про транспортні послуги - Червоноград. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 1.3. «Ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця в рахунку фактурі Проформі», однак у наданих рахунку-фактурі і проформі підписи Покупця відсутні. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.2. «Поставка товарів відбувається на основі замовлення Покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення». Даний документ до митного оформлення не подавався. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.3. «Про початок відвантаження кожної партії товару Покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає Продавця.». Даний документ до митного оформлення не подавався У поданій до митного оформлення заявці про надання транспортно-експедиційних послуг від 27.09.2022 №2709/1 у графі 19 зазначено, що надсилаються оригінали документів: заявка, рахунок, акт виконаних робіт, CMR, договір. Проте договір на перевезення до митного оформлення не подавався Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України та ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, що відповідно до ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України є підставою для відмови у митному оформлені за заявленою декларантом митною вартістю (відсутній договір на перевезення). Під час здійснення митного оформлення за митною декларацією №UA209160/2022/011109 від 04.10.2022 (рішення про коригування митної вартості №UA209000/2022/000092/2), було опрацьовано інформацію, що міститься у поданих до митного оформлення документах та було виявлено наступне: В наданій до митного оформлення автотранспортній накладній від 28.09.2022 № б/н наявні розбіжності про місце доставки вантажу, а саме у графі 3 вказано місце розвантаження Варяж, всупереч заявленому у вищезазначеному рахунку про транспортні послуги - Червоноград. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 1.3. «Ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця в рахунку фактурі Проформі», однак у наданих рахунку-фактурі і проформі підписи Покупця відсутні. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.2. «Поставка товарів відбувається на основі замовлення Покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення». Даний документ до митного оформлення не подавався. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.3. «Про початок відвантаження кожної партії товару Покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає Продавця.». Даний документ до митного оформлення не подавався. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до ч. ч. 2-4 ст. 53 Митного кодексу України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів,- якщо здійснювалося страхування, страхові документи; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію). Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-3 ст. 53 Митного кодексу України, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 Митного кодексу України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 Митного кодексу України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст. 60 Митного кодексу України). Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: товар №8 - МД від 04.08.2022 № UA205140/2022/55476, митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №10 - МД від 30.08.2022 № UA100100/2022/35194, митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №11 - МД від 19.08.2022 № UA209160/2022/9430, митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №12 - МД від 19.09.2022 № UA209170/2022/72644, митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №14 - МД від 26.07.2022 № UA209170/2022/56248, митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №15 - МД від 19.09.2022 № UA209160/2022/10538, митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.; товар №16 - МД від 09.09.2022 № UA209160/2022/10194, митна вартість становить 4,01 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось. Зважаючи на викладене, відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків.

Судом встановив, що ФОП ОСОБА_1 на умовах зовнішньоекономічного контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 купує у компанії «Signal Meble» Sp. z о.о. (м. Островець-Свентокшиський, Республіка Польща) меблі з метою подальшого експорту в Україну.

На виконання умов контракту компанія «Signal Meble» 28.09.2022 відвантажила в адресу позивача (у наданий позивачем транспортний засіб) замовлену партію товару на загальну суму 43820,83 польських злотих та передала перевізнику фактуру (інвойс) №VAT F/KEX/22/090021 від 28.09.2022, специфікацію та товарно-транспортну накладну (CMR) б/н від 28.09.2022.

Перевізник (ФОП ОСОБА_2 ) здійснила транспортування товару в Україну та 03.10.2022 доставила товар до відділу митного оформлення «Сокаль» митного поста «Львів-північний» Львівської митниці.

Виконувати дії, пов`язані з декларуванням та митним оформленням імпорту товару, позивач уповноважив митного брокера. Останній 03.10.2022 подав електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA209160/2022/011069, в якому вказав опис товару:

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість - 7 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва - Китай;

- меблі для сидіння, які перетворюються на ліжка, в незібраному стані: диван. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною, в незібраному стані: крісло. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Малайзія;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті екошкірою, в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 5 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, як не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, не оббиті, в незібраному стані: крісла. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (тканина, екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 89 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з пластмасовим каркасом, не оббиті, в незібраному стані: крісло. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 76,0 см) 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, для житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: вішаки для одягу; стійка-вішак для одягу. Загальна кількість 6 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Тайвань, Китай;

- меблі металеві, для житлових кімнат, в незібраному стані: стелаж. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі дерев`яні, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 77,0 см) 1 шт. Торговельна марка - SIGNAL. Країна виробництва Польща.

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл обідній. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка -SIGNAL. Країна виробництва Польща;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи обідні, стіл журнальний. Загальна кількість 3 шт. Торговельна марка -SIGNAL. Країна виробництва Малайзія;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл обідній. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл обідній. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка SIGNAL. Країна виробництва Україна;

- меблі, виготовлені з комбінованих матеріалів (стільниці загартоване скло, загартоване скло/МДФ; основи МДФ/метал, МДФ, метал), для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи обідні, столи журнальні. Загальна кількість 73 шт. та 1 компл. Торговельна марка - SIGNAL. Країна виробництва Китай;

- меблі, виготовлені з комбінованих матеріалів (стільниці) загартоване скло; основи - метал), для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні 2 шт. Торговельна марка - SIGNAL. Країна виробництва Тайвань, Китай.

Задекларована вартість товару становить 43820,83 польських злотих, що згідно з офіційним курсом валюти складає 7,348300 за 1 польський злотий. Митна вартість визначена за основним методом у сумі 335008,61 грн. До складу митної вартості товару також включено витрати на транспортування товару.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2022/000184, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- пакувальний лист (Packing list) WZ/КМ/22/091737;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) F/KEX/22/090021 від 28.09.2022;

- автотранспортну накладну (road consignment note) Б/н від 28.09.2022;

- сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AL 0504195 від 28.09.2022;

- сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AL 0504196 від 28.09.2022;

- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 33 від 28.09.2022;

- специфікація виробника товару №/KEX/22/090021 від 28.09.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 7/4/2022 від 29.04.2022;

- договір (контракт) про перевезення № 2709/1 від 27.09.2022;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна з використанням електронних засобів передачі інформації № 9423412 від 05.01.2023;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 9046815 від 30.09.2022;

- копію митної декларації країни відправлення №PL341010E0274706 від 28.09.2022;

- митну декларацію, за якою відмовлено у випуску товарів №.2022.011069 від 03.10.2022.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару

03.10.2022 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

04.10.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000089/2.

Як зазначено у графі 33 рішення, митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару.

Встановлено, що під час розгляду документів виявлено: у наданій до митного оформлення автотранспортній накладній від 28.09.2022 №б/н наявні розбіжності про місце доставки вантажу, а саме у графі 3 вказано місце розвантаження Варяж всупереч заявленому у вищезазначеному рахунку про транспортні послуги Червоноград. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 1.3 «Ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена підписами уповноважених представників постачальника та покупця в рахунку-фактурі проформі», однак у наданих рахунку-фактурі і проформі підписи відсутні. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.2 «поставка товарів відбувається на основі замовлення покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення.» Даний документ до митного оформлення не подавався. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 №7/4/2022 пункту 2.3 «Про початок відвантаження кожної партії товару покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає продавця». Даний документ до митного оформлення не подавався. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Частиною 4 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. Митного кодексу України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Враховуючи дану інформацію, заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст. ст. 59-63 МК України. Застосовано метод 2б (ст. 60 МК України). Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: товар № 8- МД від 04.08.2022 №/2022/55476 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 10 - МД від 30.08.2022 № UA100100/2022/35194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 11 - МД від 19.08.2022 №/2022/9430 митна вартість 4,81 дол. США за кг; товар № 12 - МД від 19.09.2022 №UA209170/2022/72644 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг.; товар № 14 - МД від 26.07.2022; № UA209170/2022/56248 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 15 МД від 19.09.2022; № UA209160/2022/10538 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.; товар № 16-МД від 09.09.2022 № UA209160/2022/10194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 на умовах зовнішньоекономічного контракту №1/6/2022 від 10.06.2022 придбав у компанії «HALMAR Sp. z o.o.» (м. Стальова Воля, Республіка Польща) меблеві вироби з метою подальшого експорту в Україну.

На замовлену позивачем 28.09.2022 чергову партію товару продавець виставив рахунок-проформу №FEP-86/22/MWP від 28.09.2022 на суму 59197,68 польських злотих. На виконання своїх зобов`язань за контрактом ФОП ОСОБА_1 платіжним дорученням № 2 від 03.10.2022 здійснив передоплату за товар шляхом проведення електронного SWIFT-платежу в сумі 59197,68 польських злотих на банківський рахунок продавця.

Компанія «HALMAR Sp. z o.o.» 03.10.2022 відвантажила товар на суму 59197,68 польських злотих у наданий позивачем транспортний засіб та передала перевізнику фактуру (інвойс) №(S)FSE-234/22/EX від 03.10.2022 на вказану партію товару, специфікацію на товар, автомобільну товарно-транспортну накладну (CMR) №б/н від 03.10.2022.

Перевізник ФОП ОСОБА_3 здійснив транспортування товару в Україну та 04.10.2022 доставив товар до відділу митного оформлення «Сокаль» митного поста «Львів-північний» Львівської митниці.

Виконувати дії, пов`язані з декларуванням та митним оформленням імпорту товару, позивач уповноважив митного брокера, який 04.10.202 подав до Львівської митниці митну декларацію ІМ40ДЕ №UA209160/2022/011261 з описом товару:

- готові текстильні вироби - коробки для зберігання речей, різних кольорів в асортименті. Загальна кількість -11 шт. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Китай;

- дзеркало скляне без візерунків та забарвлення у рамі (виготовлена з дерева). Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які обертаються, як не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 47 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, оббиті тканиною в незібраному стані, в асортименті: дивани. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, з бамбука, які не перетворюються на ліжка, оббиті тканиною в незібраному стані: лавка. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина, екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісла, табурет. Загальна кількість 5 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною, в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 12 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Польща;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (тканина, екошкіра) незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 119 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з пластмасовим каркасом, не оббиті, в незібраному стані: крісла. Загальна кількість: 12 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см, в незібраному стані, в асортименті: стіл письмовий (заввишки 76,0 см)- 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки більше як 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 142,0 см) 1 шт. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: вішак для одягу, підлоговий; столи журнальні; столи обідні. Загальна кількість 12 шт та 2 компл. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані: стіл обідній. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Польща;

- меблі дерев`яні, що використовуються на кухнях, секційні, в незібраному стані: тумба навісна. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Україна;

- меблі дерев`яні, типу спальні, в незібраному стані, в асортименті: ліжка, тумба приліжкова. Загальна кількість 5 шт. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі дерев`яні, типу спальні, в незібраному стані: столик туалетний. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Польща;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті6 столи обідні, ширми. Загальна кількість 4 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стелажі, столи журнальні. Загальна кількість 6 шт. Торговельна марка -HALMAR. Країна виробництва Польща;

- меблі дерев`яні, для перепокоїв в незібраному стані, в асортименті: тумби для взуття. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

- меблі, виготовлені з комбінованих матеріалів (стільниці загартоване скло, загартоване скло/МДФ; основи МДФ, метал, МДФ/метал), для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні, столи обідні. Загальна кількість 23 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Китай;

Задекларована вартість товару становить 59197,68 польських злотих, що згідно з офіційним курсом валюти складає 7,38 за 1 польський злотий. Митна вартість визначена за основним методом у сумі 437056,47 грн. До складу митної вартості (окрім фактурної ціни) декларантом додано до транспортування товару до місця ввезення в Україні (пункт пропуску «Рава-Руська» у сумі 12000,00 грн.).

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2022/000189 уповноважена особа позивача разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- рахунок-проформу (proform invoice) FEP/86/22/MWP від 28.09.2022;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.1.2022;

- автотранспортну накладну (road consignment note) Б/н від 03.10.2022;

- декларацію про походження товару (declaration of origin) специфікація № (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.10.2022;

- сертифікат з перевезення (походження товару) форми EUR/1 PL/MF/AR 0178436 від 03.10.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару 2 014) від 03.10.2022;

- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 03/10 від 03.10.2022;

- специфікацію виробника товару № (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.10.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 19.04.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 20.06.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/6/2022 від 10.06.2022;

- договір (контракт) про перевезення № 020102022 від 02.10.2022;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна з використанням електронних засобів передачі інформації № 9059946 від 04.10.2022;

- інші некласифіковані документи - лист про знижку б/н від 03.10.2022;

- інші некласифіковані документи лист про торговельну марку б/н від 03.10.2022;

- копія митної декларації країни відправлення MRN22PL209160.2022.011109 від 03.10.2022;

- митну декларацію, за якою відмовлено у випуску товарів №.2022.011109 від 04.10.2022.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару

04.10.2022 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

05.10.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000092/2.

Як зазначено у графі 33 рішення, митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару; надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена.

Встановлено, що під час розгляду документів виявлено: до митного оформлення заявлено товар «меблі асортимент» на умовах FCA-Stalowa Wola. За результатом спрацювання автоматизованої системи митного контролю виявлено, що по товарах (6,10,11,12, 13, 14, 15, 16, 18,19,20) можливе заниження митної вартості товару, сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та на умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 25.07.2022. Пунктом 19 «Заявки на перевезення» №01102022 від 02.10.2022 передбачено оплату по триманню оригіналів документів. Заявки, рахунку, акта виконаних робіт, CMR, договору. Однак до митного оформлення договір на перевезення та акт виконаних робіт не подавились. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджені документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Наданий прайс-лист виробника товару має суб єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійсненні зовнішньоекономічної операції, оскільки суперечить суті -прайс листа, який має бути адресовано необмеженій кількості потенційних покупців. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 10.06.2022 №1/6/2022 пункту 1.3 «Ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця», однак у наданому рахунку-проформі підписи покупця відсутні. Декларантом додатково надано банківське платіжне доручення № 2. Сума словами вдрукована іншим шрифтом, ніж увесь текст документа. Бабійчуком вже подавалось платіжне доручення із аналогічним номером під час митного оформлення МД №/2022/007517 від 04.07.2022. До митного оформлення не подано договір на перевезення та акт виконаних робіт. Не виконано умов контракту. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Частиною 4 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. Митного кодексу України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Враховуючи дану інформацію, заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст. 57 Митного кодексу України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст. ст. 59-63 Митного кодексу України. Для визначення митної вартості обрано резервний метод. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: № 4 МД № 209160/2022/010194 від 09.09.2022 - 4,01 дол. США за кг; №10 МД №UA205140/2022/063700 від 10.09.2022 - 4,01 дол. США за кг; №11 - МД №UA209160/ від 09.09.2022 - 4,01 дол. США за кг; №12 МД № UA205140/2022/058593 від 19.08.2022 - 4,01 дол. США за кг; №13 - МД №UA209140/2022/085429 від 21.08.2022 - 4,81 дол. США, №14 - МД №UA205140/2022/063042 від 07.09.2022 4,81 дол. США за кг; №15 - МД № UA209160/2022/009407 від 18.08.2022 4,07 дол. США за кг; №16 - МД №UA205140/2022/061326 від 31.08.2022- 4,81 дол. США за кг, №18 - МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 4,81 дол. США за кг; №19 - МД №UA205140/2022/064520 від 14.09.2022 4,01 дол. США за кг; №20 - МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 4,01 дол. США за кг.

Не погоджуючись з рішеннями про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України від 13.03.2012 № 4495-VI, з наступними мінами та доповненнями, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - МК України).

Згідно ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Відповідно до положень ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно положень ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

За змістом ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Відповідно до ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно положень ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Разом з тим дискреційні функції таких органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

Витребування документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК України, може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо заявленої митної вартості товару, а саме: якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України: 1) містять розбіжності; 2) містять наявні ознаки підробки; 3) не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 4) не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Поряд з цим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації.

Наведені висновки узгоджуються з правовим висновками, викладеними у подібних правовідносинах як Верховним Судом України у судових рішеннях від 31.03.2015 у справі №21-127а15, від 02.06.2015 у справі №21-498а15, так і Верховним Судом у постановах від 20.02.2018 у справі №809/1884/16 та від 14.08.2018 у справі №826/5868/16.

При цьому, згідно правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 27.03.2021 у справі №540/2605/18, від 07.02.2023 у справі №804/5961/16, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У цій справі суд встановив, що позивач визначив митну вартість товарів за ціною договору.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2022/000184, уповноважена особа позивача разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу, зокрема, такі документи, як:

- пакувальний лист (Packing list) WZ/КМ/22/091737;

- рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) F/KEX/22/090021 від 28.09.2022;

- автотранспортну накладну (road consignment note) Б/н від 28.09.2022;

- сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AL 0504195 від 28.09.2022;

- сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AL 0504196 від 28.09.2022;

- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 33 від 28.09.2022;

- специфікацію виробника товару №/KEX/22/090021 від 28.09.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 7/4/2022 від 29.04.2022;

- договір (контракт) про перевезення № 2709/1 від 27.09.2022;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна з використанням електронних засобів передачі інформації № 9423412 від 05.01.2023;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 9046815 від 30.09.2022;

- копію митної декларації країни відправлення №PL341010E0274706 від 28.09.2022;

- митну декларацію, за якою відмовлено у випуску товарів №.2022.011069 від 03.10.2022.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

03.10.2022 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

Відтак, 04.10.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000089/2.

Як зазначено у графі 33 рішення, митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також митна вартість товару не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення відомості не містять відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Встановлено, що під час розгляду документів виявлено: у наданій до митного оформлення автотранспортній накладній від 28.09.2022 №б/н наявні розбіжності про місце доставки вантажу, а саме у графі 3 вказано місце розвантаження Варяж всупереч заявленому у вищезазначеному рахунку про транспортні послуги Червоноград. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 1.3 «Ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена підписами уповноважених представників постачальника та покупця в рахунку-фактурі проформі», однак у наданих рахунку-фактурі і проформі підписи відсутні. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022 пункту 2.2 «поставка товарів відбувається на основі замовлення покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення.» Даний документ до митного оформлення не подавався. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 №7/4/2022 пункту 2.3 «Про початок відвантаження кожної партії товару покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає продавця». Даний документ до митного оформлення не подавався. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Частиною 4 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. Митного кодексу України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Враховуючи дану інформацію, заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст. ст. 59-63 МК України. Застосовано метод 2б (ст. 60 МК України). Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: товар № 8 - МД від 04.08.2022 №/2022/55476 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 10 - МД від 30.08.2022 № UA100100/2022/35194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 11 - МД від 19.08.2022 №/2022/9430 митна вартість 4,81 дол. США за кг; товар № 12 -МД від 19.09.2022 №UA209170/2022/72644 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг.; товар № 14 - МД від 26.07.2022; № UA209170/2022/56248 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 15 МД від 19.09.2022; № UA 209160/2022/10538 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.; товар № 16-МД від 09.09.2022 №209160/2022/10194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Щодо мотивів, на які відповідач зіслався у п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів, а саме з приводу того, що у наданій до митного оформлення автотранспортній накладній від 28.09.2022 №б/н наявні розбіжності про місце доставки вантажу, а саме у графі 3 вказано місце розвантаження Варяж всупереч заявленому у вищезазначеному рахунку про транспортні послуги Червоноград, суд зазначає таке.

До передбачених ч. 10 ст. 58 МК України складових митної вартості товару, які мають додаватись до фактурної ціни, включається витрати на транспортування товару лише до пункту ввезення в Україну (п. 5 ч. 10 ст. 58 МК України). В частині цих витрат позивач під час декларування надав митного органу необхідні документи - рахунок перевізника на оплату транспортних послуг.

Витрати на транспортування товару після ввезення в Україну не включаються до митної вартості товару (ч. 11 ст. 58 МК України). Таким чином, конкретне місце розвантаження товару в Україні не має впливу на митну вартість товару, а, відтак, помилково зазначене продавцем товару місце доставки село Варяж Червоноградського району (фактичне місце реєстрації позивача як ФОП) замість міста Червоноград не є розбіжністю, яка впливає на складові митної вартості або ставить під сумнів достовірність CMR від 28.09.2022 №б/н.

Щодо того, що відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022, а саме п. 1.3 «Ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена підписами уповноважених представників постачальника та покупця в рахунку-фактурі проформі», однак у наданих рахунку-фактурі і проформі підписи відсутні, суд враховує, що в розумінні ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є в т.ч. рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

По-перше, суд враховує пояснення представника позивача, що рахунок-проформа за вказаною торговельною операцією взагалі не оформлявся. Суд також бере до уваги пояснення позивача про те, що обмін документами між продавцем і покупцем (позивачем) здійснюється шляхом надіслання їх електронних копій, а надіслані позивачу компаніями-продавцями рахунки-проформи були акцептовані покупцем (позивачем) вчиненням відповідних дій здійсненням платежів за товар шляхом проведення передоплати. До цього ж, щодо вимоги відповідача про обов`язкову наявність підпису покупця в інвойсі, то такий документ, як пояснив позивач, виготовлявся продавцем при відвантаженні товару, а за необхідності очікування підпису покупця в інвойсі відвантажений товар не відправлявся б отримувачу до обміну підписами в інвойсі.

За вказаних обставин відсутність підпису покупця у рахунку-проформі не впливає на ціну товару, яка була фактично сплачена згідно з поданим до митного оформлення рахунком-проформою та підтверджується платіжним дорученням.

Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 № 7/4/2022, а саме п. 2.2 «поставка товарів відбувається на основі замовлення покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення.», то ст. 53 МК України визначений перелік документів, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості, і серед того переліку немає заявок (замовлень) чи будь-яких інших попередніх документів.

При цьому, згідно з ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до п. 2.2 контракту № 7/4/2022 від 29.04.2022 поставку товару буде відбуватися окремими партіями, на підставі замовлення покупця, на протязі 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення.

Суд погоджується із позивачем, що замовлення до контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. Замовлення не має вплив на числові визначення митної вартості.

Відповідачем не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а саме по собі зазначення митним органом у спірному рішенні про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

Встановлені судом фактичні обставини свідчать про відсутність у відповідача підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості товарів, а саме коригування митної вартості є необґрунтованим.

Щодо тверджень про те, що відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 29.04.2022 №7/4/2022, а саме п. 2.3 «Про початок відвантаження кожної партії товару покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає продавця», та про те, що даний документ до митного оформлення не подавався, то суд вказує, що у даному випадку відповідач не конкретизує, який документ повинен бути поданий і який вплив такий документ повинен мати на ціну товару та неправильність визначення митної вартості товару

Суд зазначає, що конкретизація переліку документів, які необхідно надати при митному оформленні товару пов`язується із вимогами до суб`єкта владних повноважень під час прийняття рішень (вчинення дій) діяти обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення (п. 2 ч. 2 ст. 2 КАС України), а також забезпечити право особи на участь в процесі прийнятті рішення (п. 9 ч. 2 ст. 2 КАС України).

За таких обставин вимоги Львівської митниці про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірним, а коригування митної вартості, заявленої товариством, на цій підставі - необґрунтованим.

Щодо оскарження рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 05.10.2022 №/2022/000092/2, то слід вказати наступне.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2022/000189 уповноважена особа позивача разом з вищевказаною митною декларацією подало митному органу такі документи, як:

- рахунок-проформу (proform invoice) FEP/86/22/MWP від 28.09.2022;

- рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.1.2022;

- автотранспортну накладну (road consignment note) Б/н від 03.10.2022;

- декларацію про походження товару (declaration of origin) специфікація № (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.10.2022;

- сертифікат з перевезення (походження товару) форми EUR/1 PL/MF/AR 0178436 від 03.10.2022;

- банківський платіжний документ, що стосується товару 2 014) від 03.10.2022;

- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 03/10 від 03.10.2022;

- специфікація виробника товару № (S) FSE-234/22/ЕХ від 03.10.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 19.04.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 20.06.2022;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/6/2022 від 10.06.2022;

- договір (контракт) про перевезення № 020102022 від 02.10.2022;

- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «Єдиного вікна з використанням електронних засобів передачі інформації № 9059946 від 04.10.2022;

- інші некласифіковані документи - лист про знижку б/н від 03.10.2022;

- інші некласифіковані документи лист про торговельну марку б/н від 03.10.2022;

- копію митної декларації країни відправлення MRN22PL209160.2022.011109 від 03.10.2022;

- митну декларацію, за якою відмовлено у випуску товарів №.2022.011109 від 04.10.2022.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару

04.10.2022 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

Відтак, 05.10.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000092/2.

Як зазначено у графі 33 рішення, митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару; надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена.

Встановлено, що під час розгляду документів виявлено: до митного оформлення заявлено товар «меблі асортимент» на умовах FCA - Stalowa Wola. За результатом спрацювання автоматизованої системи митного контролю виявлено, що по товарах (6,10,11,12, 13, 14, 15, 16, 18,19,20) можливе заниження митної вартості товару, сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та на умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 25.07.2022. Пунктом 19 «Заявки на перевезення» №01102022 від 02.10.2022 передбачено оплату по триманню оригіналів документів. Заявки, рахунку, акта виконаних робіт, CMR, договору. Однак до митного оформлення договір на перевезення та акт виконаних робіт не подавались. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджені документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 МК України. Наданий прайс-лист виробника товару має суб`єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійсненні зовнішньоекономічної операції, оскільки суперечить суті прайс-листа, який має бути адресовано необмеженій кількості потенційних покупців. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 10.06.2022 №1/6/2022 пункту 1.3 «Ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця», однак у наданому рахунку-проформі підписи покупця відсутні. Декларантом додатково надано банківське платіжне доручення № 2. Сума словами вдрукована іншим шрифтом, ніж увесь текст документа. Бабійчуком вже подавалось платіжне доручення із аналогічним номером під час митного оформлення МД №/2022/007517 від 04.07.2022. До митного оформлення не подано договір на перевезення та акт виконаних робіт. Не виконано умов контракту. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Частиною 4 ст. 54 МК України визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. МК України митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Враховуючи дану інформацію, заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст. ст. 59-63 МК України. Для визначення митної вартості обрано резервний метод. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: № 4 - МД № 209160/2022/010194 від 09.09.2022 - 4,01 дол. США за кг; №10 - МД № UA205140/2022/063700 від 10.09.2022 - 4, 01 дол. США за кг; №11 - МД №UA209160/ від 09.09.2022 - 4,01 дол. США за кг; №12 МД № UA205140/2022/058593 від 19.08.2022 - 4,01 дол. США за кг; № 13 - МД №UA209140/2022/085429 від 21.08.2022 - 4,81 дол. США, № 14 - МД №UA205140/2022/063042 від 07.09.2022 4,81 дол. США за кг; № 15 - МД № UA209160/2022/009407 від 18.08.2022 4,07 дол. США за кг; № 16 - МД №UA205140/2022/061326 від 31.08.2022- 4,81 дол. США за кг, № 18- МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 4,81 дол. США за кг; №19-МД №UA205140/2022/064520 від 14.09.2022 4,01 дол. США за кг; № 20 - МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 4,01 дол. США за кг.

Щодо тверджень митного органу про виявлення під час розгляду документів, що до митного оформлення заявлено товар «меблі асортимент» на умовах FCA - Stalowa Wola. За результатом спрацювання автоматизованої системи митного контролю виявлено, що по товарах (6,10,11,12, 13, 14, 15, 16, 18,19,20) можливе заниження митної вартості товару, сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та на умовах поставки при попередніх митних оформленнях, суд зазначає, що відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 60 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 МК за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості.

Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, серед іншого, обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування (п. 4 ч. 2 ст. 55 МК України).

Суд встановив, що відповідно до пункту 2.1 контракту від 10.06.2022 № 1/6/2022 товар, який буде доставлено з цим договором, буде доставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA - Stalowa Wola (відповідно до положень Інкотермс 2010), або на основі взаємної згоди на інших умовах, які будуть відображені в специфікації та рахунку.

Ці умови означають, що продавець виконує своє зобов`язання з поставки, коли він поставляє товар, очищений від мита на експорт, перевізнику, призначеному покупцем, у визначеному місці.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару).

Суд враховує, пояснення позивача, що вартість транспортних послуг за попередньою поставкою (до місця ввезення в Україну) від цього ж постачальника та з того ж міста Стальова Воля становила 6982,00 грн. і загальна вага товару становила згідно CMR 3610,30 кг. Вартість послуг за цією поставкою становить 12000,00 грн., а загальна вага товару відповідає 3396,30 кг.

Відтак, доводи відповідача про нижчу вартість транспортних послуг, ніж за попередніми поставками не відповідають фактичним обставинам та не можуть впливати на визначення ціни товару за контрактом від 10.06.2022 № 1/6/2022.

Щодо тверджень про те, що відомості щодо складових митної вартості не підтверджені документально та не піддаються перевірці, оскільки до митного оформлення договір на перевезення та акт виконаних робіт не подавались, суд встановив, що на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу декларування товару, на підтвердження понесених витрат на транспортування товару позивач подав товарно-транспортну накладну (CMR) №б/н від 03.10.2022 та рахунок перевізника на оплату транспортних послуг № 03/10 від 03.10.2022. Цей рахунок містить відомості про вартість транспортування товару окремо до пункту ввезення в Україну та до місця розвантаження.

Суд вважає, що подання вказаних документів є достатніми підтвердженнями складових митної вартості товару.

Позивач пояснив, що акт виконаних робіт на час декларування товару не міг бути наданий, оскільки такий документ не складався і не міг бути складений з огляду на те, що перевезення фактично ще було завершене.

Між тим суд встановив, що договір (контракт) про перевезення № 020102022 від 02.10.2022 був поданий митному органу. Тому у цій частині доводи контролюючого органу суд також відхиляє.

Щодо доводів контролюючого органу про те, що наданий прайс-лист виробника товару має суб`єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійсненні зовнішньоекономічної операції, оскільки суперечить суті прайс-листа, який має бути адресовано необмеженій кількості потенційних покупців, то відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 18.01.2018 у справі № К/9901/2542/18 до переліку додаткових документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція). Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Положеннями п. 4 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

Суд зазначає, що дане зауваження також є формальним та не містить роз`яснення чому без його усунення заявлена митна вартість не може бути визнана і як саме даний недолік впливає на неможливість застосування основного методу визначення митної вартості розмитнюваного товару.

Відповідачем у рішенні не зазначено як саме дана обставина впливає на неможливість розмитнення товару за ціною контракту.

Більш того, прайс-лист не є обов`язковим документом, який в розумінні норм МК України визначає та/або впливає на числові значення складових митної вартості товару.

Щодо посилання в оскарженому рішенні на відсутність підпису покупця у рахунку-проформі, то суд бере до уваги пояснення позивача про те, що надіслана позивачу компанією «HALMAR Sp. z o.o» пропозиція у вигляді рахунку-проформи №/22/MWP від 28.09.2022 акцептована покупцем (позивачем) вчиненням відповідних дій здійсненням платежу за товар (передоплати). У даному випадку відсутність підпису позивача у проформі не може бути підставою для сумнівів у виконанні контрактних зобов`язань між сторонами.

Щодо посилання в оскаржуваному рішенні на те, що декларантом додатково надано банківське платіжне доручення № 2, де сума словами вдрукована іншим шрифтом, ніж увесь текст документа, то відповідач не навів жодних відомостей про те, яким саме чином відмінності у шрифті впливають на ціну товару.

Суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 17.04.2018 по справі № 815/329/17 зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.

Відповідач не довів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації. Відповідач не повідомив декларанта про те, які саме обставини та/або числові показники потребують додаткового підтвердження. Неподання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідач не вказав та не обґрунтував, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваних товарів підтверджена документально. За обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей саме у документах, зазначених у ч. 2 ст. 53 МК України, відтак витребування митним органом додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 МК України, є безпідставним.

Суд також не може оминути увагою й те, що у оскаржуваному рішенні відповідач зазначив, що за основу для обрахунку митної вартості товарів взято інформацію щодо раніше визнаної митним органом митної вартості.

За правилами ст. 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64 МК України). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч. 2 ст. 64 МК України).

Отже, відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.

До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст. 60 МК України, де, зокрема, указано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч. 2 ст. 60); для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч. 3 ст. 60); ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч. 4 ст. 60); у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч. 5 ст. 60).

Суд зазначає, що ані текст рішень митниці про коригування митної вартості товару, ані текст відзиву на позов не містять жодних відомостей про подібність товарів за поданою позивачем митною декларацією та про схожість умов поставок з товарами по МД від Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: товар № 8 - МД від 04.08.2022 №UA205140/2022/55476 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 10 - МД від 30.08.2022 № UA100100/2022/35194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 11 - МД від 19.08.2022 №UA209160/2022/9430 митна вартість 4,81 дол. США за кг; товар № 12 - МД від 19.09.2022 №UA209170/2022/72644 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг.; товар № 14 - МД від 26.07.2022; №UA209170/2022/56248 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 15 МД від 19.09.2022; № UA 209160/2022/10538 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.; товар № 16 - МД від 09.09.2022 №UA209160/2022/10194 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг., товар № 4 - МД № 209160/2022/010194 від 09.09.2022 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №10, МД № UA205140/2022/063700 від 10.09.2022 - митна вартість становить 4, 01 дол. США за кг; товар №11 - МД № 209160/ від 09.09.2022 - митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №12 МД № UA205140/2022/058593 від 19.08.2022 митна вартість становить 4,01 дол. США, за кг; товар № 13 - МД №UA209140/2022/085429 від 21.08.2022 - митна вартість становить 4,81 дол. США, товар № 14 - МД №UA205140/2022/063042 від 07.09.2022 4,81 дол. США за кг; товар № 15 - МД № Ua209160/2022/009407 від 18.08.2022 митна вартість становить 4,07 дол. США за кг; товар № 16- МД №UA205140/2022/061326 від 31.08.2022 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг, товар № 18 - МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №19-МД №UA205140/2022/064520 від 14.09.2022 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 20 - МД №UA209160/2022/010537 від 19.09.2022 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості Львівська митниця зазначає лише про те, що джерелом інформації для прийнятих рішень стали вказані митні декларації.

Між тим, відсутність доведеного поза розумним сумнівом факту подібності товару та умов імпорту не дозволяє використовувати рівні показники митної вартості товару.

Наведене підтверджується змістом Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 (далі - Правила №598), позаяк у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ст. 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ст. 64 МК України у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Проте, текст оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.

Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митницею такого порівняння зроблено не було. Таких доказів матеріали справи не містять.

При цьому, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 21.12.2018 у справі №815/228/176, про наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що якщо у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, це жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 21.08.2018 у справі №804/1755/17 міститься висновок, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Таким чином, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Однак, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів не містить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність ввезених товарів в оскаржуваному рішенні також не зазначено та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

Верховний Суд неодноразово вказував на необхідність врахування комплексу відомостей в рішеннях про коригування митної вартості товару, зокрема в постанові від 26.05.2022 у справі № 560/355/19.

Відтак, це є ще однією з підстав для висновку про порушення відповідачем норм МК України при митному оформленні товару, що декларувався позивачем.

Суд враховує, що відповідно до норм чинного законодавства з питань митної справи митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

На думку суду, подані декларантом документи підтверджують походження імпортованого товару, його якісні та вартісні характеристики, а також витрати на його доставку в Україну. При цьому для визначення задекларованої митної вартості товару позивач надав митному органу необхідні й достатні документи, які не містять таких істотних неточностей або розбіжностей, які б могли обґрунтовано поставити під сумнів визнання заявленої митної вартості.

Суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.

Натомість під час розгляду справи судом з`ясовано, що зауваження митного органу по суті носять формальний характер та окремо або у своїй сукупності не свідчать про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.

При цьому суд додатково звертає увагу на те, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення. Відповідно, рішення контролюючого органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару, висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Відтак, зазначені митним органом у повідомленні та в рішеннях про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність, які стали підставою для витребування додаткових документів та прийняття картки відмови і коригування митної вартості товару не можуть бути визнані судом об`єктивними, обґрунтованими і такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що при здійсненні імпортування товару на митну територію України, позивач для підтвердження заявленої ним митної вартості товару надав повний пакет документів відповідно до переліку, передбаченого ч. 2 ст. 53 МК України, а тому використання відповідачем другорядних методів визначення митної вартості товару в розрізі обставин цієї справи є неправомірним.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Частинами 1 та 2 ст. 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідні положення ч. 2 ст. 2 КАС України Тернопільською митницею при прийнятті оскаржуваного рішення дотримані не були.

Враховуючи все наведене вище, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000089/2 від 04.10.2022 та № UA209000/2022/000092/2 від 05.10.2022 є необґрунтованими, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

Щодо судового збору, то відповідно до правил ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000089/2 від 04.10.2022.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000092/2 від 05.10.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної митної служби України (, місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 858 (вісімсот п`ятдесят вісім) гривень 88 коп.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 10.10.2023.

СуддяПотабенко Варвара Анатоліївна