Справа № 420/18719/22
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/18719/22

Час і місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:

15:58 год., м. Одеса;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

30.06.2023 року;

Головуючий в 1 інстанції: Левчук О.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Крусяна А.В.

Яковлєва О.В.

За участю: секретаря Цехмейстренко Ю.В.

представника апелянта Кобака Р.І.

представника відповідача Сокуренка І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до посадових осіб ГУНП в Одеській області» від 18.11.2022 року №2154 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки Головного управління Національної поліції в Одеській області про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні окремих вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, а саме у не здійсненні належного контролю за службовою дисципліною та профілактичної роботи щодо її зміцнення, що надалі спричинило дисциплінарні порушення з боку підлеглого, є необґрунтованими та не відповідають дійсності.

Позивач зазначає, що ним на постійній основі проводяться з підлеглими заняття та інструктажі нарядів, що стосуються діяльності відділу поліції, у тому числі щодо належного використання поліцейськими спецзасобів та бодікамер.

При цьому, посилаючись на положення Посадової інструкції поліцейського офіцера громади відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, зазначає, що підлеглий поліцейський, дії якого спричинили дисциплінарні порушення, фактично не підпорядковується позивачу як безпосередньо так і оперативно.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Вирішуючи спір по суті та відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості висновків відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось у не здійсненні належного контролю за службовою дисципліною та профілактичної роботи щодо її зміцнення, що надалі спричинило дисциплінарні порушення з боку підлеглого. Адже саме на позивача, як начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, покладено обов`язок контролю за роботою особового складу, дотриманням особовим складом законності та правомірності застосування поліцейських превентивних заходів, а також вжиття заходів щодо зміцнення дисципліни особового складу.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки положенням законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи і помилково не враховано, що керівник може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності поряд з підлеглим, але виключно за умови, якщо вчинений підлеглим дисциплінарний проступок знаходиться у причинному зв`язку з невиконанням чи неналежним виконанням керівником своїх обов`язків.

При цьому, судом першої інстанції помилково не враховано ту обставину, що факт правопорушення підлеглого поліцейського виявлений під час несення останнім служби на блокпосту, що є особливою формою наряду, затвердженої відповідним (іншим) відділенням поліції та направленої на здійснення заходів правового режиму воєнного стану і не пов`язаної із превенційною діяльністю відділку поліції, керівником якого являється позивач.

Апелянт наполягає на тому, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку не підтверджений відповідними доказами, висновки службового розслідування є необґрунтованими, а тому у суду першої інстанції були всі правові обставини для задоволення позову та скасування оспорюваного наказу відповідача.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Національної поліції в Одеській області посилається на необґрунтованість доводів апелянта, правильність висновків суду першої інстанції та відсутність обставин для скасування судового рішення.

Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, ОСОБА_1 з 20.05.2021 року проходить службу в Національній поліції України на посаді начальника відділу превенції Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області.

18.10.2022 року начальником УГІ ГУ НП в Одеській області полковником поліції В.Капуляком подано на ім`я т.в.о. начальника ГУНП в Одеській області доповідну записку за фактом можливого порушення службової дисципліни, у тому числі неналежного виконання службових обов`язків окремими поліцейськими Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, що призвело до керування спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу зазначеного підрозділу лейтенантом поліції Д.Калінку транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння.

У доповідній записці доведено, що 18.10.2022 року до УГІ ГУНП в Одеській області з відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП надійшла інформація про керування поліцейським Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння.

Попередньо встановлено, що 17.10.2022 року о 23:00 поліцейським СРПП відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області старшим сержантом поліції Б.Дабіжа та ПОГ Ізмаїльського РВП НУНП в Одеській області капітаном поліції Є.Буценко, які несли службу на блок-посту ІД №13 при в`їзді до м. Рені було виявлено спеціаліста-криміналіста сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (згідно функціональних обов`язків несе службу на аналогічній посаді у відділенні поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП), який керував автомобілем «VOLKSWAGEN GOLF», номерний знак НОМЕР_1 .

В ході спілкування з лейтенантом поліції Д.Калінку поліцейськими в останнього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота). Проте поліцейські не запобігли вчиненню правопорушення лейтенантом поліції Д.Калінку та останній продовжив керувати автомобілем. Про дану подію наряд, який ніс службу на блокпосту доповів керівництву.

В подальшому, біля будинку АДРЕСА_1 , поліцейськими СРПП відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області лейтенантом поліції Я. Малінніковою та Е. Кулінським було зупинено вищевказаний автомобіль, лейтенанта поліції Д.Калінку доставлено до Ренійської ЦРЛ для проходження медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, огляд медичного працівника показав, що вказаний поліцейський перебуває в стані алкогольного сп`яніння (висновок від 17.10.2022 року №83) та на лейтенанта поліції Д.Калінку складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ОБ №094828 за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Зокрема, в супереч вимог Інструкції застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 року №1026, жоден із членів нарядів відеофіксацію надзвичайної події за участю поліцейського на портативний відеореєстратор (бодікамері) не здійснювали.

У зв`язку із чим, начальником УГІ ГУ НП в Одеській області полковником поліції В.Капуляком запропоновано призначити службове розслідування, проведення якої доручити дисциплінарній комісії, утвореної з працівників УГІ, УПД та СУ ГУНП в Одеській області.

Наказом начальником ГУНП в Одеській області від 25.10.2022 року №1955, з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області та Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, зокрема за фактом керування транспортним засобом 17.10.2022 спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Ізмаїльського РВП ГУНП в області лейтенантом поліції Д.Калінку з ознаками алкогольного сп`яніння, вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо зазначеного поліцейського, керуючись вимогами статтей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, наказу Міністерства внутрішніх справ України «Про реалізацію положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07.11.2018 року №893, призначено службове розслідування у формі письмового провадження із створенням відповідної дисциплінарної комісії.

Наказом начальника ГУНП в Одеській області від 05.11.2022 року №2039 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом від 25.10.2022 року №1955, до 23.11.2022 року.

18.11.2022 року начальником ГУНП в Одеській області затверджено висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУ НП в Одеській області полковника поліції В.Капуляка від 17.10.2022 №55/1855.

За висновком Дисциплінарної комісії, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 3 ст. 1, п.п. 4, 6, 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абз. 1, 2 п. 1 розділу ІІ, п. 1 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, до майора поліції ОСОБА_1 , начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Під час службового розслідування, зокрема, з`ясовано, що з 20:00 17.10.2022 до 08:00 18.10.2022 на забезпечення перепускного режиму та охорони публічного порядку на блокпості, який розташований при в`їзді до м. Рені, заступив, зокрема, поліцейський офіцер громади відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 .

Близько 23:00 до вказаного блокпосту з боку м. Рені на автомобілі «VOLKSWAGEN GOLF», номерний знак НОМЕР_2 , сріблястого кольору, під`їхав лейтенант поліції ОСОБА_4 (перебував у цивільному одязі, без табельної вогнепальної зброї). Останній підійшов до поліцейських та спитав чи не бачили вони військового на ім`я ОСОБА_5 (в ході службового розслідування зазначену особу встановити не представилось можливим). Поліцейські зазначили, що такий громадянин їм взагалі не відомий. У свою чергу поліцейськими під час спілкування з лейтенантом поліції Д.Калінку в останнього було виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, тремтіння пальців рук, порушення мови), про що одразу ж доповіли телефоном начальникові відділення поліції №2 Ізмаїльського ГУНП в Одеській області полковнику поліції М.Піщанському для подальшого реагування. Однак, лейтенант поліції Д.Калінку обійшов по периметру територію блокпосту, сів за кермо автомобіля та поїхав назад у бік міста Рені.

У ході службового розслідування, зокрема, капітан поліції Є. Буценко надав пояснення, в яких зазначив, що дійсно лейтенант поліції Д. Калінку приїхав на блокпост на «VOLKSWAGEN GOLF», номерний знак НОМЕР_2 , з явним ознаками алкогольного сп`яніння, про що терміново доповів полковнику поліції М. Піщанському. Однак, Д.Калінку сів за кермо свого автомобіля та поїхав назад до міста Рені. Водночас будь-яких відеодоказів не має у зв`язку з розрядженням портативних відеореєстраторів.

В ході збору матеріалів дисциплінарною комісією було виявлено відсутність будь-якої відеофіксації надзвичайної події, складання адміністративних матеріалів та освідування правопорушення.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що, зокрема, капітан поліції ОСОБА_6 порушив вимоги п.п. 1, 2, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абз. 2, 3 п. 1 розд. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, п. 3, 5 розд. ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 року №1026, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні та незнанні законів, які регламентують діяльність поліції, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, невжитті всіх заходів щодо стримування лейтенанта поліції Д.Калінку від учинення правопорушення (керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння), не здійсненні відеофіксації надзвичайної події, порушенні процедури отримання-повернення бодікамер.

Також, під час службового розслідування опитано безпосереднього керівника капітана поліції Є.Буценка начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , який зазначив, що є керівником відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП, до якого входять працівники ПОГ (поліцейські офіцери громади). Під час виїзду до відділення поліції №2 з підлеглими проводить заняття та інструктажі нарядів щодо належного використання спецзасобів та бодікамер.

Однак, жодної перевірки протягом 2022 року зафіксованої в Журналі перевірок відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП з боку майора поліції В.Станчева виявлено не було.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 18.11.2022 року №2154, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 3 ст. 1, п.п. 4, 6, 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абз. 2, 3 п. 1 розділу ІІ, абз. 2, 4 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, до майора поліції ОСОБА_1 , начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Під час видання наказу Головним управлінням Національної поліції в Одеській області, зокрема, враховано, що капітан поліції Є.Буценко особистою недисциплінованістю, умисним порушенням норм чинного законодавства України не дотримався вимог, які регламентують діяльність поліції, не вжив заходів щодо запобігання вчиненню правопорушення лейтенантом поліції Д. Калінку, не припинив вчинення дій, які підривають авторитет Національної поліції України, не стримував поліцейського від вчинення правопорушення. Також, вказаний поліцейський не здійснював відеофіксацію надзвичайної події, порушив процедуру отримання-повернення бодікамер.

Зі свого боку, зокрема, начальник відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області майор поліції В. Станчев не дотримався положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, не здійснив належний контроль за службовою дисципліною та профілактичну роботу щодо її зміцнення, що надалі спричинило дисциплінарні порушення серед підлеглих.

Не погоджуючись із дисциплінарним стягненням, посилаючись на його неправомірність та необґрунтованість, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 2 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Основні обов`язки поліцейського закріплені у частині 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIIІ, згідно яких поліцейський зобов`язаний, у тому числі неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

У статті 64 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Апеляційний суд враховує, що відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частина 3 вказаної статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII визначає, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

За правилами статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 6, 10 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно із частинами 1, 5, 9, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, у тому числі одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

За правилами статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до частини 1 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

У частині 2 вказаної статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

За правилами статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Вказані положення Дисциплінарного статуту Національної поліції України кореспондуються із приписами наказу МВС України «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07.11.2018 року №893, зареєстрованого Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Аналіз наведених норм показав, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання поліцейським службової дисципліни.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

Виходячи з обставин цієї справи, судом першої інстанції правильно враховано, що відповідно до пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28 липня 2017 року № 650, організація та контроль за роботою ДОП та ПОГ покладається на заступника начальника територіального (відокремленого) підрозділу ГУНП, який відповідно до розподілу обов`язків координує діяльність ДОП та ПОГ та начальника підрозділу превенції та/або підрозділу взаємодії з громадами ТВП.

Згідно функціональних обов`язків начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 , начальник відділу превенції здійснює керівництво діяльністю відділу, розподіляє обов`язки між особовим складом, очолює та контролює його роботу. Забезпечує у межах компетенції, координацію діяльності підпорядкованого підрозділу питань комплексного використання всіх наявних сил та засобів щодо охорони публічної безпеки і порядку. Несе персональну відповідальність за виконання покладених на відділ завдань, контролює своєчасність та законність прийняття підлеглими рішень за напрямками діяльності відділу. Контролює дотримання особовим складом законності та правомірності застосування поліцейських превентивних заходів та заходів примусу під час виконання службових обов`язків, аналізу стан виконавської дисципліни та вживає заходів щодо її зміцнення.

Згідно посадової інструкції поліцейського офіцера громади відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поліцейський офіцер громади, оперативно підпорядковується начальникові територіального підрозділу поліції та його заступнику, який відповідно до розподілу посадових інструкцій координує діяльність превентивного блоку, начальникові сектору взаємодії з громадами (сектору превенції), а також начальнику кущового підрозділу поліції.

Таким чином, ОСОБА_3 , являється поліцейським офіцером громади відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, тобто відділу, начальником якого є позивач. В свою чергу, ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_3 , є керівником, який має забезпечувати контроль за службовою дисципліною та профілактичну роботу щодо її зміцнення.

Несення ОСОБА_3 служби в наряді на блокпості, не знімає з позивача функцій та обов`язків здійснення керівництва відділом та контролю за особовим складом.

При цьому, відповідно до статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, серед іншого, але без виключення: розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Крім того, доводи позивача про здійснення належного контролю за роботою особового складу, дотриманням особовим складом вимог законності та правомірності застосування поліцейських превентивних заходів, проведення періодичних занять та інструктажів при виїзді до кущових підрозділів з начальниками секторів та особовим складом превенції по факту несення служби на блокпостах та інших видах наряду щодо використання спец засобів, електронних засобів та нагрудної камери відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», а також вжиття заходів щодо зміцнення дисципліни особового складу, спростовано фактом вчинення підлеглим поліцейським правопорушення та не знайшли своє підтвердження під час службового розслідування, у тому числі, на підставі даних журналів перевірок відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП.

З огляду на те, що службове розслідування є повним та об`єктивним, висновки Дисциплінарної комісії та в наказі про застосування до позивача дисциплінарного стягнення є обґрунтованими, відповідач при виданні оспорюваного наказу діяв з дотриманням чинного законодавства та в межах своїх повноважень, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Оскільки висновки суду відповідають нормам матеріального і процесуального права, а також обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 09.10.2023 року.

Головуючий суддя: О.В. Єщенко

судді: А.В. Крусян

О.В. Яковлєв