Справа № 580/1793/23
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2023-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1793/23 Суддя (судді) першої інстанції: Лариса ТРОФІМОВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименної Н.В., Єгорової Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року (справу розглянуто в порядку спрощеного провадження) у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 13.01.2023 № 402/23-00-07-07 про застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафних (фінансових) санкцій в сумі 5100,00 грн.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи.

Зокрема, апелянт наголошує, що перевіряючи під час перевірки купили сигарети із відповідним зазначенням коду УКТЗЕД даного товару, разом з тим притягнули до відповідальності за фактом іншої події (продажу пива), яка мала місце не під час здійснення перевірки у грудні 2022 року, а в липні 2022 року. Позивач вказує, що відповідачем на підтвердження правопорушення не надано фіскального чеку, а електронний реєстр розрахункового документу без перевірки контрольних стрічок РРО не може слугувати підставою для нарахування штрафу.

24 липня 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому відповідач підтримує висновки суду першої інстанції та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідач вказує, що 08.12.2022 під час проведення перевірки встановлений факт проведення розрахункової операції через РРО фіскальний чек із порушенням режиму програмування, а саме: 07.07.2022 о 17 год 28 хв здійснений продаж пива «Львівського світлого» баночного в обємі 0,5 л. - 2 шт за ціною 21, 54 грн на суму 45,08 грн, у найменуванні не зазначений код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, що відповідає зазначеному виду підакцизних товарів.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення та призначено справу до розгляду у порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 01.12.2022 № 1540-п ГУ ДПС у Київській області виданий наказ про здійснення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності за адресом: АДРЕСА_1 з 08.06.2021 тривалістю 10 днів з метою перевірки дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі порядку ведення обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, ведення касовий операцій, наявності свідоцтв, ліцензій, у тому числі про виробництво, обіг та зберігання підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), контролю щодо встановлений державою фіксований цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки).

05.12.2022 видано направлення на перевірку №5707/10-36-07-08 ФОП ОСОБА_1 тривалістю 10 діб. Головними державними інспекторами Сабардак Р.В. та Брезюк С.Г. ГУ ДПС у Київській області адресовано лист ФОП ОСОБА_1 про надання документів, що отриманий 05.12.2022 директором магазину Трохименко Ю.Л., про що міститься відмітка на копії листа.

08.12.2022 головними державними інспекторами ГУ ДПС у Київській області складений акт про результати фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) № 14732/10/36/07/, де зазначено, що перевіркою встановлений факт здійснення реалізації товарів через реєстратор розрахункових операцій, фіскальний номер № з порушенням порядку використання режиму програмування для підакцизних товарів без зазначення правильного коду товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД. 07.07.2022 о 17 годині 28 хвилині здійснений продаж пива «Львівського світлого» баночного в обємі 0,5 л. - 2 шт по ціні 21, 54 грн на суму 45,08 грн, проте найменуванні не зазначений код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, який відповідає зазначеному виду підакцизних товарів.

Згідно з актом від 18.12.2022 №999/10-36-07-08 відмови від підписання матеріалів перевірки, що складений про те, що після ознайомлення з актом від 08.12.2022 директор магазину Трохименко Ю.Л. відмовилася від підписання матеріалів перевірки.

12.12.2022 ГУ ДПС у Київській області листом №4419/7/10-36-07-08-07 надіслав до ГУ ДПС в Черкаській області матеріали перевірки для розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства .

За результатами перевірки відповідачем прийняте податкове повідомлення-рішення від 13.01.2023 №402/23-00-07-07, застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 5100 грн.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення контролюючого органу протиправним, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції у задоволенні позову відмовив та зазначив, що позивач здійснив продаж/реалізацію підакцизного товару та провів розрахункову операцію через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму програмування з правильним кодом товару щодо найменування підакцизного товару (пива Львівського світлого) із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, тому відповідно до п. 7 ст. 17 Закону №265 в редакції з 01.08.2020 до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема, перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно підпункту 80.1. статті 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Пунктом 80.2. статті 80 ПК України передбачено, що фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки.

Згідно пункту 80.5. ПК України допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 81.1 ст. 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

- копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

- службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.12.2022 № 1540-п ГУ ДПС у Київській області виданий наказ про здійснення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності за адресом: АДРЕСА_1 з 08.06.2021 тривалістю 10 днів з метою перевірки дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі порядку ведення обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, ведення касовий операцій, наявності свідоцтв, ліцензій, у тому числі про виробництво, обіг та зберігання підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), контролю щодо встановлений державою фіксований цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки).

Відповідно п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06 липня 1995 року №265/95-ВР (надалі Закон № №265/95-ВР) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Згідно з п. 7 ст. 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Тобто, відповідальність за наведене правопорушення настає у разі проведення розрахункової операції через РРО без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що, податковий орган, притягуючи позивача до відповідальності, керувався даними системи АІС «Податковий блок» щодо здійснення позивачем розрахункової операції з продажу пива «Львівського світлого» баночного в об`ємі 0,5 л. - 2 шт по ціні 21, 54 грн на суму 45,08 грн.

Між тим, відомості про здійснення контрольної закупки алкогольного пива «Львівського світлого» баночного в об`ємі 0,5 л. - 2 шт по ціні 21, 54 грн на суму 45,08 грн в матеріалах справи, як належні докази, відсутні.

Разом з тим, відомості із системи АІС «Податковий блок» не дають змоги дійти беззаперечного висновку про факт вчинення самого порушення позивачкою.

Факт вчинення правопорушення має підтверджуватися належними, допустимими та достатніми доказами і не може ґрунтуватися на припущеннях суб`єкта владних повноважень, який виступає від імені держави.

У той же час, для притягнення позивача до відповідальності за п. 7 ст. 17 Закону №265/95-ВР необхідним є встановлення факту проведення операції через РРО, який контролюючим органом під час проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 не встановлено, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про проведення контрольної розрахункової операції із закупки пива «Львівського світлого» баночного в об`ємі 0,5 л. - 2 шт по ціні 21, 54 грн на суму 45,08 грн.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 05 липня 2021 року у справі № 825/951/17.

У зв`язку із відсутністю належних та допустимих доказів, що підтверджують здійснення позивачем розрахункової операції через РРО, без використання режиму попереднього програмування для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, не надав жодної правової оцінки доводам позивача, викладеним у позовній заяві, які і були підставою звернення з позовом, а саме те, що перевіряючи під час перевірки купили сигарети із відповідним зазначенням коду УКТЗЕД даного товару, разом з тим притягнули до відповідальності за фактом іншої події (продажу пива), яка мала місце не під час здійснення перевірки у грудні 2022 року, а в липні 2022 року, і відповідачем на підтвердження правопорушення не надано фіскального чеку, а електронний реєстр розрахункового документу без перевірки контрольних стрічок РРО не може слугувати підставою для нарахування штрафу.

Суд першої інстанції помилково не встановив, що для притягнення позивача до відповідальності за приписами п. 7 ст. 17 Закону № 265/95-ВР необхідним є встановлення факту проведення операції через РРО, який ревізори не встановили, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про проведення контрольної розрахункової операції із закупки пива «Львівського світлого».

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Так, відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини першої статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з частиною третьою статті 132 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Частиною сьомою статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір згідно з платіжним дорученням № 4143 від 06.03.2023 року у розмірі 1073,60 грн (а.с. 3) та за подання апеляційної скарги згідно з квитанцією від 06.06.2023 року у розмірі 1610,41 грн (а.с. 122).

А тому, з огляду на задоволення позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку, що понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області у загальному розмірі 2684,01 грн.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 13.01.2023 № 402/23-00-07-07 про застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафних (фінансових) санкцій в сумі 5100,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області () на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в загальній сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 01 коп.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

Н.М. Єгорова