Справа № 369/6768/23
Суддя: Фінагеєва І. О.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 369/6768/23
Провадження № 2-а/369/130/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Цукаревій К.А.,

розглянувши адміністративну справу в порядку спрощеного провадження за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці Державної митної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що 09 березня 2022 року позивач на автомобілі NISSAN X-TREIL д.н.з НОМЕР_1 здійснювала перетин Державного кордону України у пункті пропуску «Мамалига», під час якого обрала форму проходження митного контролю проходження (проїзд) через "зелений коридор", чим підтвердила факт відсутності у себе товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або валютних цінностей у обсягах, які перевищують встановлені законодавством України. При перетині кордону з Україною 09 березня 2022 року позивач здійснювала виїзд одним транспортним засобом разом із чотирма членами родини (чоловік, донька та мати дружини). Також при перетині Державного кордону у пункті пропуску «Мамалига» працівниками Державної митної служби Чернівецької митниці було здійснено огляд речей позивача, членів родини та транспортного засобу, серед яких було встановлено відсутність валютних цінностей у кількості, яка перевищує дозволені законодавством України обсяги. Твердження відповідача про виїзд позивача «Зеленим коридором» без здійснення огляду не відповідає дійсності.

Під час митного огляду позивач мала незначну кількість грошових коштів, що було встановлено працівниками митної служби, які здійснювали ретельний огляд речей позивача. В подальшому при перетині кордону у пункті пропуску «Мамалига-Крива» на митній території Молдови, аналогічний догляд особистих речей позивача був здійснений працівниками митниці Республіки Молдова, під час якого валютних цінностей також виявлено не було, у зв`язку із відсутністю таких.

Однак, при співбесіді з працівником митної служби Республіки Молдова останній зазначив що наявні в позивача валютні цінності у незначній кількості (приблизно 200 Євро) недостатньо для подорожі Європою сім`єю. На що позивач повідомила, що у Молдові її чоловік має знайомих, від яких планує отримати грошові кошти необхідні для подорожі. Після чого працівник митниці Республіки Молдова порадив задекларувати грошові кошти, яких в позивача не було, але які сім`я останньої планувала отримати та вивозити з Республіки Молдова у подальшому до країн ЄС.

Враховуючи, що чоловік позивача планував отримати грошові кошти у сумі близько 45 тисяч Євро, за рекомендацією працівника митної служби Республіки Молдова позивач зазначила саме цю суму в декларації. Чи відповідає нормам закону Республіки Молдова таке декларування позивачу не відомо, однак, згідно отриманих роз`яснень компетентних представників влади позивач здійснив відповідне відображення валютних цінностей у декларації. Вказане непорозуміння щодо декларування валютних цінностей, яких фактично позивач не вивозила з України та не ввозила до Республіки Молдова сталось, виходячи з мовного непорозуміння та вкрай складними обставинами в умовах яких здійснювався виїзд з України 09 березня 2022 року - запровадження воєнного стану, нервове виснаження та страх від подій вторгнення росії в Україну.

При перетині кордону України з Молдовою валютні цінності у сумі 45 тис. євро у позивача були відсутні, що також можуть підтвердити особи, які проходили митний огляд поруч з позивачем та могли спостерігати процес огляду його речей працівниками митної служби, а також записи 3 камер відеоспостереження на обох пунктах пропуску. Факт здійснення огляду особистих речей можуть підтвердити записи відеоспостереження на пункті пропуску «Мамалига» та бодікамер працівників митниці, які здійснювали огляд.

Також слід зазначити, що станом на 09 березня 2022 року Національний банк України на період воєнного стану відмінив вимогу щодо надання громадянами України підтвердних документів банків, а саме про зняття готівки з власних рахунків та придбання банківських металів, при переміщенні валютних цінностей за межі України у зв`язку з чим не було необхідності та будь-якої доцільності приховувати валютні цінності при вивезенні за кордон. При здійсненні перевірки, особою яка здійснювала перевірку матеріалів про порушення митних правил було встановлено, що позивач здійснювала перетин кодону на автомобілі, кількість пасажирів у якому складала 5 осіб. Однак, вказані обставини при складанні протоколу про порушення митних правил залишились поза увагою та не знайшли свого відображення у протоколі, що на думку позивача також мало суттєве значення при вирішенні питання про порушення митних правил.

Станом на момент перетину позивачем кордону - подія інкримінованого правопорушення, яка відбулась 09 березня 2022 року, стаття 471 МК України в редакції на 07 березня 2022 року передбачала відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто, переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

У свою чергу у протоколі про порушення митних правил від 15 березня 2023 року у якості об`єктивної сторони митного правопорушення зазначено «не задекларувала валютні цінності, що переміщуються громадянами України через митний кордон України, в сумі що перевищує дозволену законодавством України для переміщення без письмового декларування». Станом на момент складення протоколу 15 березня 2023 року ч. 1 ст. 471 МК України із змінами була сформульована саме як «Недекларування валютних цінностей, що переміщуються громадянами через митний кордон України, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування».

У свою чергу позивач 09 березня 2022 року будь-яких товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, не перевозила. Докази саме перевезення валютних цінностей відповідачем при складанні матеріалів про порушення митних правил не надано.

Вказана інформація підтверджує лише факт декларування валютних цінностей, однак, жодним чином не підтверджує факт переміщення товарів через митний кордон України. Митним органом не зібрано належних та допустимих доказів, які б безпосередньо доводили факт переміщення позивачем товарів через митний кордон.

У якості свідка при складанні протоколу та при розгляді справи зазначено заступника начальника управління начальник оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Чернівецької митниці ОСОБА_2 . Однак, будь-які пояснення вказаного свідка ОСОБА_2 до матеріалів протоколу про порушення митних правил не долучено, тобто, будь-які пояснення свідка відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не надані та не досліджувались.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил від 15 березня 2023 року доказами у справі є документи щодо декларування гр. ОСОБА_1 валютних цінностей митними органами Республіки Молдова 09 березня 2022 року. Єдиним доказом відповідача щодо здійснення переміщення товару є декларація, надана митним бюро «Норд» митної служби Республіки Молдова. Однак, вказана декларація не підтверджує факт переміщення товару, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування, а лише підтверджує факт складання декларації, яка відмінна, від тієї, що подана при виїзді з території України та в`їзді на території Республіки Молдови. Додані у якості доказів декларації, складені на території Республіки Молдова, складені іноземною мовою та не мають перекладу на державну мову та не можуть бути доказами при розгляді справи про порушення митних правил. У зв`язку з чим додані у якості доказів у справи про порушення митних правил «таможенная декларация» та «удостоверение», не відповідають вимогам діючого законодавства та є неналежними доказами у справі про порушення митних правил.

В результаті зазначеного 12 квітня 2023 року начальником Чернівецької митниці Державної митної служби у відношенні до ОСОБА_1 була винесена постанова в справі про порушення митних правил №0201/40800/23, якою позивача було визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 471 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а саме 1 700 грн., чим порушено її законні права і інтереси. Постанова не відповідає вимогам закону, оскільки винесена з порушенням установленого порядку накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил, ґрунтується на неповному та необ`єктивному розгляді справи про порушення митних правил, за відсутності належних та допустимих доказів наявності в діях позивача ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 471 МК України, які б підтверджували факт неправомірних дій позивача, а, отже, не підтверджують наявність правопорушення про порушення митних правил, що мають значення для прийняття рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності. На момент розгляду справи повідомлення про виклик позивача для участі у розгляді справи вручене не було. Відповідачем порушено строк розгляду митної справи. Оскаржувану постанову позивачем засобами поштового зв`язку станом на момент звернення з позовною заявою дотепер не отримано, а з оскаржуваною постановою представник позивача ознайомився лише 26 квітня 2023 року.

За таких обставин, позивач просить суд:

- визнати поважною причину пропуску строку для звернення до суду з адміністративним позовом;

- поновити строк для звернення з адміністративним позовом;

- визнати протиправною та скасувати постанову начальника Чернівецької митниці Товт Михайла Йосиповича від 12 квітня 2023 року в справі про порушення митних правил № 0201/40800/23, якою ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Києво-Святошинським РВ ГУ МВС України в Київській області 18 січня 2012 року. РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 471 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих доходів громадян, що складає 1 700 (одна тисяча сімсот) грн. 00 коп.

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 15 травня 2023 року відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

28 червня 2023 року судом отримано відзив Чернівецької митниці Державної митної служби на позовну заяву, який мотивований тим, що позивач при переміщенні через митний кордон України не задекларувала валютні цінності в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування, а саме 25 000 євро. ОСОБА_1 повідомлена про необхідність прибуття до Чернівецької митниці Державної митної служби для надання пояснень, попереджена про можливість запровадження справи про порушення митних правил. Проте, на виклики позивач не прибула. В діях позивача наявний склад правопорушення. Посилання у позовній заяві на нормативно-правові акти Державної прикордонної служби є недоречними, оскільки вони регулюють порядок організації та здійснення огляду транспортних засобів та вантажу працівниками прикордонної служби, а не посадовими особами митного органу. Провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил. В ході провадження у справі відповідачем доведено вину позивача у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 471 МК України.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, від її представника адвоката Дейнегіна С.М. до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності. Зазначив, що позовну заяву підтримує та просить його задовольнити.

Представник відповідача Чернівецької митниці Державної митної служби про день, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, надавши на адресу суду відзив на позовну заяву в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань суду не надав.

Відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 15 березня 2023 року Чернівецькою митницею Державної митної служби України складено протокол про порушення митних правил № 0201/40800/23 відносно ОСОБА_1 , у якому зазначено, що громадянка України ОСОБА_1 не задекларувала валютні цінності, що переміщуються громадянами через митний кордон в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування, а саме 25 000 євро, що за курсом НБУ станом на 09 березня 2022 року становило 829 267 грн. 50 коп. Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 471 МК України.

Постановою начальника Чернівецької митниці Товт Михайла Йосиповича від 12 квітня 2023 року в справі про порушення митних правил № 0201/40800/23 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 471 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих доходів громадян, що складає 1 700 грн.

У постанові зазначено, що з метою проведення перевірки дотримання митного законодавства України, при переміщенні громадянами готівкових коштів у пунктах пропуску, зони діяльності Чернівецької митниці, отримано інформацію митних органів Республіки Молдова (лист Держмитслужби №26/26-04/7.2/1794 від 04.11.2022), щодо фактів декларування громадянами готівкових валютних коштів понад 10 000 євро при в`їзді до Республіки Молдова у період з 24.02.2022 по 30.05.2022.

За результатом проведення додаткової перевірки від Митного бюро «Норд» Республіки Молдова (лист №28/25-11748 від 19.12.2022), отримано копії митних декларацій Республіки Молдова та інших документів, які підтверджують факт ввезення громадянами валютних цінностей до Республіку Молдова.

Згідно з отриманою інформацією встановлено, що 09.03.2022 під час в`їзду на митну територію Республіки Молдова після проведення митного оформлення на МАПП «Мамалига-Крива» МП «Мамалига» Чернівецької митниці, громадянкою України ОСОБА_1 задекларовано митним органам Республіки Молдова валютних цінностей в сумі 45000 євро.

Зазначені кошти було задекларовано на бланку встановленої форми декларації «ТД-6» Республіки Молдови, де в декларації громадянкою України ОСОБА_1 зазначено, що з нею слідує одна неповнолітня особа. По завершенню митного оформлення 09.03.2022 громадянці України ОСОБА_1 митними органами Республіки Молдова видано сертифікат «Forma TV-28» за №0037298.

За результатами перевірки інформації, що міститься у базі даних АСМО «Інспектор» встановлено, що громадянка України ОСОБА_1 09.03.2022 об 11 годині 57 хвилин виїхала за межі митної території України транспортним засобом марки «NISSAN X-TRAIL», реєстраційний номерний знак « НОМЕР_4 », країна реєстрації Україна, через МАПП «Мамалига-Крива» МП «Мамалига» Чернівецької митниці.

Однак, відповідно до інформації модуля «Облік валютних цінностей» АСМО «Інспектор», громадянка України ОСОБА_1 09.03.2022 при переміщенні через митний кордон України в напрямку «виїзд з України» до Республіки Молдова валютні цінності не декларувала.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В розумінні ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини першої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Тобто, Митним кодексом України визначено, що порушення митних правил є правопорушення, яке вчинено як умисно так і з необережності.

Згідно зі ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ч. 1 ст. 471 МК України недекларування валютних цінностей, що переміщуються громадянами через митний кордон України, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування тягне за собою накладення штрафу в розмірі 20 відсотків суми, що перевищує дозволену законодавством України для переміщення валютних цінностей без письмового декларування, згідно з офіційним курсом Національного банку України на день вчинення порушення митних правил.

Таким чином, з суб`єктивної сторони правопорушення, що полягає в недекларуванні товарів, може бути вчинено як умисно, так і з необережності.

Станом на 09 березня 2022 року, тобто, на момент вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , диспозицією ст. 471 МК України була передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

За порушення ст. 471 МК України (станом на 09.03.2022) передбачалася відповідальність у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів. При цьому окремі положення абзацу другого статті 471, а саме: а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів, визнані такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 3-p(11)/2021 від 21.07.2021.

В ході проведення у справі, відповідачем доведено вину позивача у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч.1ст.471 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті Кодексу, а твердження позивача в позовній заяві про порушення порядку розгляду справи є безпідставним та необґрунтованим.

Матеріали справи не містять жодних доказів щодо наявності у позивача умислу на вчинення адміністративного правопорушення. Разом з тим, вказане адміністративне правопорушення визнається вчиненим ОСОБА_1 з необережності (недбалістю), оскільки особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії, але не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно із ч. 3 ст.197 МК України переміщення валюти України, іноземної валюти, банківських металів через митний кордон України здійснюється з урахуванням вимог Закону України «Про валюту і валютні операції».

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 000 євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню митним органам, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частина 1ст. 257МК України визначає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Згідно із ч. 8 ст.264МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Таким чином, позивач з моменту подачі митної декларації, заявила митному органу усі необхідні для здійснення митного оформлення відомості та надала документи необхідні для декларування товару.

Частиною 3 ст.8 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VI1I «Про валюту і валютні операції» визначено, що порядок транскордонного переміщення валютних цінностей суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами визначається Національним банком України з урахуванням норм частини першої цієї статті.

Відповідно до пункту 5 «Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро. без письмового декларування митному органу.

Згідно з пунктом 6 вказаного Положення, фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, фізичні особи, незалежно від статусу резидент/нерезидент, як при в`їзді, так і при виїзді з України, зобов`язані задекларувати валюту та банківські метали, які сумарно перевищують еквівалент 10 тис. євро.

Згідно з пунктом 18 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 5, фізичні особи-резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом їх вивезення/пересилання за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10 000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10 000 євро.

Як було встановлено судом, ОСОБА_1 , не задекларувавши у митному органі України, здійснила вивіз з України валютних цінностей сума яких перевищує дозволену законодавством України та в подальшому по прибуттю на територію Молдови, під час проходження митного контролю, задекларувала грошові кошти на загальну суму 45 000 євро.

Підставами для порушення справи про порушення митних правил, відповідно до ст. 491 Митного Кодексу є:

1) безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил;

2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що проводять заходи офіційного контролю;

3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

При цьому, відповідно дост. 366 МК України двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю за двоканальною системою.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Канал, позначений символами червоного кольору («червоний коридор»), призначений для всіх інших громадян.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходила митний контроль через «зелений коридор», що не спростовано останньою, який призначений для переміщення товарів, що не підлягають письмового декларуванню, оподаткуванню та митному оформленню, отже, не намагалася задекларувати валютні цінності, що переміщуються громадянами через митний кордон України, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування.

Стосовно декларування валютних цінностей, яких фактично позивач не вивозила з України та не ввозила в Республіку Молдова, що сталося виходячи з мовного непорозуміння та вкрай складними обставинами в умовах яких здійснювався виїзд з України не спростовують факт наявності в ОСОБА_1 грошових коштів на суму, що перевищує еквівалент 10 000 євро на час перетину кордону України.

Суд при вирішенні спору по суті не приймає до уваги посилання в позивача та його представника в позовній заяві на нормативно-правові акти Державної прикордонної служби, оскільки ці нормативно-правові акти регулюють порядок та здійснення огляду транспортних засобів і вантажів працівниками прикордонної служби, а не посадовими особами митного органу.

Не є підставою для задоволення позову доводи позивача та його представника щодо незаконності винесення постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності внаслідок не допитування свідків, не огляду відео зйомки огляду речей позивача під час перетину Кордону України, оскільки матеріалами справи, та офіційними документами, які надіслані митним органом іноземної держави, які не викликають сумніву в їх правдивості, повністю узгодженими між собою, та які були враховані відповідачем при винесенні постанови про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності, доводиться її вина у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Щодо строків притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.ст. 487-489 Митного кодексу України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до Митного кодексу України, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення. Провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Протокол про порушення митних правил є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог митного законодавства відповідним суб`єктом, та є документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Так, датою виявлення правопорушення, вчиненого позивачем, є дата складання протоколу про порушення митних правил 15.03.2023 року, і саме з цієї дати починається відлік шестимісячного строку притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Відтак, митним органом дотримано строків притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки матеріали справи підтверджують те, що посадові особи митниці діяли відповідно до вимог чинного законодавства та в межах наданих їм повноважень.

Відтак, митним органом дотримано строків притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Дослідивши докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що постанову Чернівецької митниці від 12 квітня 2023 року відносно ОСОБА_1 винесено на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені митним законодавством України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку, а, відтак, оскаржувана постанова є законною та обґрунтованою.

Відповідно до ч. 1.ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 2 ст.76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС Україниі в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС не здійснюється.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 58 Конституції України, ст. 11 КУпАП України, ст.ст. 3, 197, 257, 264, 458, 471 МК України, ст.ст. 2, 6, 9, 20, 72, 73, 76, 77, 90, 134, 139, 194, 241-244, 246, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Чернівецької митниці Державної митної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. О. Фінагеєва