Справа № 520/7215/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Зінченко А.В.

09 жовтня 2023 р. Справа № 520/7215/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року у справі № 520/7215/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В с т а н о в и в:

03.11.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

-визнати протиправними дії відповідача щодо відмови йому у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29.01.2020 року та 01.01.2021 року для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020 року та 01.01.2021 року.

- зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 29.01.2020 року та 01.01.2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 року та 01.01.2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020 року та 01.01.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що він перебуває на обліку ГУ ПФУ в Харківській області як пенсіонер органів МНС (ДСНС) та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України 2262-ХІІ від 09.04.1992 року "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". 26.03.2021 року набрало законної сили рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 року у справі №520/18567/2020 за його позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. Цим рішенням суд зобов`язав Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області підготувати та надати ГУ ПФУ в Харківській області нову довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ, статті Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів сімей» від 20.12.1991 №2011-ХІІ та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704 ( далі-постанова КМУ № 704), із обов`язковим зазначенням відомостей про розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01.04.2019 року перерахунку основного розміру його пенсії. На виконання судового рішення від 24.02.2021 року Головним управлінням ДСНС у Харківській області було виготовлено Довідку № 231 від 23.03.2021 року про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії .

У липні 2022 року, позивач звернувся до ГУ ДСНС у Харківській області із заявою про виготовлення нових довідок про розмір його грошового забезпечення станом на 29.01.2020 року та 01.01.2021 року із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 29.01.2020 року та 01.01.2021 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови № 704 (без урахування показників мінімальної заробітної плати), а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавка, доплата, підвищення) та премія, для проведення перерахунку основного розміру пенсії заявника з 01.02.2020 року та з 01.01.2021 року, та направлення їх до ГУ ПФУ в Харківській області.

Проте відповідач відмовив йому у видачі нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 року та 01.01.2021 року, вважаючи, що для цього немає підстав, оскільки посадові оклади за тарифними розрядами осіб рядового і начальницького складу ДСНС визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний коефіцієнт. Також відповідач повідомив, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 року у справі № 520/18567/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ПФУ в Харківській області було направлено довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року для перерахунку пенсій, в якій зазначено посадовий оклад відповідно до чинного законодавства.

Позивач зазначає, що для визначення посадового окладу та окладу за військовим званням військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу застосовується не прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018 року, а прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року.

Заперечуючи вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 , у відзиві Головне управління ДСНС України у Харківській області вказує, що в первісній редакції пункту 4 постанови КМУ № 704 встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Пунктом 6 постанови КМУ № 103 внесені зміни до пункту 4 постанови КМУ № 704, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням саме від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 року, та вилучено умову, що такий розрахунок повинен проводитись виходячи із 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Крім того, відповідач вважає, що за відсутності з 2018 року факту підвищення грошового забезпечення в частині збільшення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням відповідній категорії військовослужбовців, відсутні підстави для інформування Пенсійного фонду України про настання підстав для перерахунку пенсій колишнім військовослужбовцям за відповідною (аналогічною) посадою, а відтак, і для підготовки відповідних довідок та їх надсилання до регіональних ГУ ПФУ , в тому числі і відносно позивача.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки з 24.02.2018 року змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме: замість "розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)" передбачено використання "розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 року", то позовні вимоги є необґрунтованими.

Суд першої інстанції посилався також на лист Мінсоцполітики № 7642/0/2-20/29 від 28.05.2020 року, яким роз`яснено, що визнання нормативного акту таким, що втратив чинність, чи його скасування, не поновлює дію актів, які ним скасовано або визнано таким, що втратив чинність. Дія нормативного акта поновлюється шляхом прийняття аналогічного нового акта або нового акта, що містить спеціальну норму про відновлення дії попереднього акта, у порядку, затвердженому ПКМУ від 06.09.2005 року № 870 «Про затвердження Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України» (зі змінами). Пунктом 2.36 наказу Міністерства юстиції України від 12.04.2005 року № 34/5 «Про вдосконалення порядку державної реєстрації нормативно - правових актів в органах юстиції та скасування рішення про державну реєстрацію нормативно-правових актів» (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції 12.04.2005 року за № 381/10661, у редакції, чинній до 31.03.2020 року, було визначено, що визнання нормативно-правового акта таким, що втратив чинність, не поновлює дію актів, які, у свою чергу, визнані ним такими, що втратили чинність.

Крім того, суд першої інстанції зазначив, що після 01.03.2018 року грошове забезпечення військовослужбовців не підвищувалося, а Кабінет Міністрів України не приймав інших рішень щодо перерахунку пенсій військовослужбовців, тому відсутні і підстави для оформлення Головним управлінням ДСНС України у Харківській області нової довідки про розмір грошового забезпечення позивача ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 29.01.2020 року та 01.01.2021 року.

Не погоджуючись із судовим рішенням, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, в апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить скасувати судове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року і ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити адміністративний позов ОСОБА_1 у повному обсязі.

Доводи, якими позивач обґрунтовує вимоги апеляційної скарги, по суті, фактично аналогічні доводам, викладеним ним в адміністративному позові.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач вважає апеляційну скаргу безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. З рішенням суду першої інстанції та викладеним висновком Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області погоджується в повному обсязі, вважає його обґрунтованим, об`єктивним, прийнятим з дотриманням вимог чинного законодавства; просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року- залишити без змін.

Доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу по суті, аналогічні доводам, наведеним відповідачем у відзиві на адміністративний позов ОСОБА_1 .

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В даному випадку, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не є складними, виходячи з визначення справ незначної складності.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 317 КАС України слід скасувати з прийняттям нового судового рішення про часткове задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 , з огляду на наступне.

Сторонами у справі не заперечується, що позивач ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Харківській області як пенсіонер МНС (ДСНС) та отримує пенсію за вислугу років, яка призначена в порядку та на умовах Закону № 2262-ХII.

Листом від 20.07.2022 року № 65020-2005/65150 Головне управління ДСНС України у Харківській області у відповідь на звернення ОСОБА_1 відмовило останньому у підготовці та надсиланні довідки до пенсійного органу, зазначаючи про відсутність для цього підстав, оскільки посадові оклади за тарифними розрядами осіб рядового і начальницького складу ДСНС визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний коефіцієнт(а.с.55)

Не погоджуючись із висновком суду першої інстанції, перевіряючи рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано ст. 63 Закону № 2262-XII, згідно з якою перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, є збільшення рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом № 2262-ХІІ, що може бути реалізовано двома шляхами:

(1) через централізований механізм повідомлень та інформувань територіального органу Пенсійного фонду України органами влади, у спосіб, визначений пунктами 1-3 Порядку № 45;

(2) за відповідною заявою пенсіонера та доданими до неї документами.

При цьому, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393» затвердив Порядок № 45.

Пунктом 1 Порядку № 45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 45 під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

Пунктом 4 постанови КМУ № 704, в редакції від 30.08.2017 року, яка була чинна до 24.02.2018 року, було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Проте згодом постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.1018 року № 103 (яка набрала чинності 24.02.2018 року) до постанови Уряду № 704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови КМУ № 704 було викладено у новій редакції.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року у справі № 826/6453/18, яка набрала законної сили 29.01.2020 року, визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови КМУ № 103, яким були внесені зміни до пункту 2 постанови КМУ № 704.

Таким чином, дія пункту 4 постанови № 704 відновлена у первісній редакції, яка, при цьому, запроваджувала у якості однієї з величин алгоритму розрахунку показника окладу за посадою - мінімальний розмір заробітної плати.

З цього приводу колегія суддів враховує, що із 01.01.2017 року набрав чинності Закон України від 06.12.2016 року № 1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (далі - Закон № 1774-VIII) пунктом 3 розділу ІІ якого встановлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати, як розрахункової величини, вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року.

Зі змісту наведених положень та, з урахуванням приписів ч. 3 ст. 7 КАС України, колегія суддів вважає, що під час розв`язання правової колізії між нормами пункту 3 розділу ІІ Закону № 1774-VІІІ та пункту 4 постанови КМУ № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, та приміток до додатків 1, 12, 13, 14 постанови № 704, перевагу належить надати положенням закону, як акту права вищої юридичної сили, з урахуванням принципу верховенства права, закріпленого у ст. 8 Конституції України.

Оскільки норма пункту 3 розділу II Закону № 1774-VIII не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 постанови КМУ № 704, у редакції до внесення змін постановою № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 до постанови КМУ № 704, тому відсутні правові підстави для обчислення розміру окладу за посадою та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

Тобто, положення пункту 4 постанови КМУ № 704 щодо обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягає.

Колегія суддів також зазначає, що застосування означених вище нормативних актів у подібних правовідносинах вже було предметом розгляду у Верховному Суді. Зокрема, у пункті 62 постанови від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 Верховний Суд сформулював наступні правові висновки:

(1) з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;

(2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік);

(3) встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.

Такий правовий висновок підтриманий Верховним Судом також у постановах від 06.02.2023 року у справі № 160/2775/22, від 15.02.2023 року у справі № 120/6288/21-а, від 22.03.2023 року у справі № 340/10333/21, який в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України підлягає застосуванню судами першої та апеляційної інстанцій.

Законами України «Про Державний бюджет України» на 2020, 2021 роки встановлені такі розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб: з 01.01.2020 року- 2102 грн, з 01.01.2021 року- 2270 грн.

Таким чином, грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу МНС (ДСНС) підвищувалося відповідно з 2020 та з 2021 років.

З урахуванням положень п.1 та п.5 Порядку № 45 означена обставина обумовлює право позивача на перерахунок його пенсії.

Колегія суддів зазначає, що Закон України від 14.11.2019 року № 294-IX Про Державний бюджет України на 2020 рік та Закон України від 15.12.2020 року

№ 1082-IX Про Державний бюджет України на 2021 рік не містять застережень щодо застосування, як розрахункової величини для визначення грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2018 року, а також прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення розміру посадового окладу осіб рядового і начальницького складу МНС (ДСНС).

Застосовуючи зазначений правовий підхід до обставин цієї справи, колегія суддів вважає, що відповідач, відмовляючи у наданні позивачу довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року, на 01.01.2021 року із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 року, 01.01.2021 року, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість вимог апеляційної скарги, скасовує судове рішення та приймає нове судове рішення про часткове задоволення вимог адміністративного позову ОСОБА_1 .

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що зобов`язання відповідача оформити довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року (тоді як позивач просив станом на 29.01.2020 року) не свідчить про вихід за межі позовних вимог, адже величина розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 01.01.2020 року та 29.01.2020 року була однаковою, а посилання позивача на 29.01.2020 року ґрунтується на помилковій правовій кваліфікації спірних правовідносин.

Інші доводи апеляційної скарги на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

З урахуванням висновків суду апеляційної інстанції про часткове задоволення вимог ОСОБА_1 , колегія суддів, здійснюючи розподіл судових витрат у справі, приймає рішення про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДСНС України у Харківській області на користь позивача судові витрати, які складаються із витрат зі сплати судового збору за подання адміністративного позову (793,92 грн) та подання апеляційної скарги (1190,88 грн) у загальній сумі 1984,80 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.292, 293, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року скасувати з прийняттям нового судового рішення про часткове задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 .

Визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області оновлених довідок про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року та станом 01.01.2021 року для перерахунку його пенсії.

Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року та станом на 01.01.2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку відповідно з 01.02.2020 року та з 01.02.2021 року ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (, адреса: 61013, м. Харків вул.Шевченка,8) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1984 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят чотири) гривні 80 копійок.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц