Справа № 520/10987/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Бабаєв А.І.

09 жовтня 2023 р. Справа № 520/10987/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Рєзнікової С.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2022 по справі за адміністративним позовом Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-

В с т а н о в и в:

06.12.2022 позивач Головне управління Національної поліції в Харківській області звернулось до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області безпідставно набуті грошові кошти у сумі 4 471 грн. 09 коп.

В обґрунтування вимог адміністративного позову позивач зазначає, що згідно з наказом МВС України від 06.04.2016 № 260 відповідачу нараховане та виплачено грошове забезпечення за лютий 2022 року. За відсутність на службі без поважних причин з 25.02.2022 по 01.03.2022 наказом від 03.03.2022 № 152 до відповідача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення 24.02.2022 зі служби в поліції, без виплати грошового забезпечення. Позивач вважає, що безпідставно набуте грошеве забезпечення у розмірі 4471,09 грн підлягає стягненню з відповідача.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 позовну заяву ГУ НП в Харківській області залишено без руху, позивачу наданий десятиденний термін для усунення недоліків позовної заяви.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно було надати до суду :

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку;

- належним чином завірену копію наказу ГУНП в Харківській області від 03.03.2022 № 131о/с про звільнення ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022;

- документ про сплату судового збору на суму 1984,80 грн.

Згідно довідки про доставку електронного листа Документ в електронному вигляді КАСУ Залишення позовної заяви без руху від 12.12.2022 по справі № 520/10987/22 було надіслано одержувачу ГУ НП в Харківській області в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету позивача 12.12.22 о 16:46.

На виконання вимог ухвали суду від 12.12.2022 позивачем 22.12.2022 надано до суду: заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду; заяву про продовження процесуального строку, встановленого судом для надання до суду документа про сплату судового збору; наказ 03.03.2022 № 152.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2022 відмовлено у задоволенні заяви ГУ НП в Харківській області про продовження процесуального строку, встановленого судом, для надання до суду документа про сплату судового збору, позовна заява повернута позивачу.

Судове рішення вмотивоване тим, що позивачем не доведено вчинення будь-яких дій на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху в частині сплати судового збору, а вказані у заяві про продовження процесуального строку, встановленого судом на виконання вимог ухвали суду від 12.12.2022 в цій частині не можуть слугувати підставою для продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач, Головне управління Національної поліції в Харківській області просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2022 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В апеляційній скарзі позивача зазначає, що ГУ НП в Харківській області не змогло у встановлений судом строк подати платіжне доручення до суду у зв`язку з тим, що ГУ НП в Харківській області в порядку само представництва юридичної особи здійснюють працівники відділу правового забезпечення. По штату у ВПЗ обліковується 9 посад, однак у 2022, як і у період виконання ухвали суду, працює тільки 5 працівників. Тобто відділ правового забезпечення працює з подвійним навантаженням на кожного працівника. Так, згідно звіту за грудень 2022, поданого до Правового департаменту Національної поліції України, в грудні перебувало на виконанні 333 справи за позовами до ГУ НП в Харківській області та 44 позови подані ГУ НП в Харківській області. Крім представницької діяльності працівники відділу щоденно займаються і іншими питаннями як: перевірка на відповідність та візування проектів організаційно-розпорядчих документів; проектів договорів; надання консультацій підрозділам у службових питаннях та ін. Набрати інших працівників на вакантні посади неможливо у зв`язку із відсутністю відповідних працівників, які б бажали та могли б за своїми професійними якостями працювати у відділі правового забезпечення.

Окрім того, посилається на те, що вчасному виконанню ухвали перешкоджали систематичні повітряні тривоги. Протягом робочого дня в м. Харкові та Харківській області лунає по дві а той по вісім повітряних тривог, кожна з яких триває приблизно по 30 - 50 хвилин. В цілому протягом робочого тижня відбувається по 27 повітряних тривог, що в свою чергу скорочують тривалість робочого часу до двох годин.

Всі вищевказані підстави призвели до неможливості вчасного виконання ухвали суду в частині подання платіжного доручення до суду.

Зазначає, що ГУ НП в Харківській області 23.12.2022 в 11.44 через систему «Електронний суд» було подано заяву про усунення недоліків з проханням прийняти платіжне доручення від 22.12.2022 № 6352 та відкрити провадження. Судовий збір за подання позову було сплачено 22.12.2022, тобто у строк встановлений судом (до 22.12.2022 - кінцевий строк встановлений ухвалою суду). Нажаль вчасно отримати платіжне доручення та подати його до суду не представилося можливим через обставини викладені вище.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача не надходив, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, чого позивачем зроблено не було.

За приписами ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 169).

У постановах Верховного Суду у справі № 182/1768/17(6-а/0182/50/2018) від 24.02.2020, № 420/4676/19 від 14.08.2020, № 320/7209/19 від 28.12.2020, № 744/658/20 від 21.02.2020 зроблено висновок про те, що залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків апеляційної скарги та дотримання порядку її подання. Тривалість строку для усунення недоліків визначається з урахуванням необхідного часу для повідомлення сторони про залишення заяви без руху у зв`язку з допущеними недоліками та їх виправлення.

Пунктами 6 та 7 частини п`ятої ст. 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги ГУ НП у Харківській області зводяться до незгоди скаржника з наданою судом оцінкою доводам його заяви про продовження процесуального строку, встановленого судом в ухвалі від 12.12.2022 щодо необхідності у десятиденний строк надати до суду документ про сплату судового збору, та фактом скерування 23.12.2022 на адресу суду документа про сплату ГУ НП в Харківській області судового збору. В заяві до суду першої інстанції у якості підстав неспроможності виконати вимоги ухвали суду та надати до суду документ про сплату судового збору ГУ НП у Харківській області визначає факт введення в державі воєнного стану, активну фазу бойових дій в м. Харкові та брак часу, у зв`язку з постійними сповіщеннями про повітряні тривоги в м. Харкові, що призводить до скорочення робочого часу у двічі.

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що сам лише факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху щодо сплати судового збору для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 25.07.2023 у справі №160/23498/21.

Із наданого до суду Акту про пожежу від 09.04.2022 вбачається, що ймовірно причина пожежі, що сталась 02.03.2022 в центральній частині адмінбудівлі ГУ НП в Харківській області, пов`язана з влучанням вибухового пристрою.

Разом з тим, в заяві про продовження процесуального строку, встановленого судом, ГУ НП у Харківській області не зазначає, яким чином зазначена пожежа вплинула на спроможність сплатити судовий збір у розмірі 1.984,80 грн у грудні 2022.

Колегія суддів також зазначає, що на момент постановлення оскаржуваної ухвали, у суду першої інстанції не було жодних відомостей про вчинення позивачем дій спрямованих на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору.

Електронний документ - платіжне доручення від 20.12.2022 № 6352 про сплату ГУ НП у Харківській області судового збору (ГУДКСУ у Харківській області проведено оплату 22.12.2022), що надійшов до суду через підсистему «ЕС» зареєстрований судом 23.12.2022 за вхідним номером 01-26/58717/22.

Матеріали справи посвідчують ту обставину, що заява ГУ НП у Харківській області від 22.12.2022 про поновлення процесуального строку, встановленого судом, не вмотивована фактом оформлення 20.12.2022 платіжного доручення № 6352.

Окрім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що активна фаза бойових дій у м. Харкові, на яку посилається ГУ НП у Харківській області, закінчилась у вересні 2022.

Що стосується посилання апелянта на те, що ГУНП в Харківській області в порядку самопредставництва юридичної особи здійснюють працівники відділу правового забезпечення. По штату у ВПЗ обліковується 9 посад, однак у 2022 працює тільки 5 працівників, суд зазначає, що неналежна організація процесу звернення до суду з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного усунення недоліків позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного усунення недоліків позовної заяви.

Також суд акцентує увагу на тому, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20.

За наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви ГУ НП у Харківській області від 22.12.2022 про продовження процесуального строку, встановленого судом, наслідком якого є прийняття судом 23.12.2022 оскаржуваної ухвали про повернення позивачу позовної заяви, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду від 12.12.2022 про залишення адміністративного позову без руху, як такого, що не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 28.03.2023 у справі №420/9405/22.

Апеляційна скарга не містить відомостей про обставини, які б свідчили про порушення судом першої інстанції норм процесуального права при ухваленні судового рішення, а тому підстави для його скасування та задоволення касаційної скарги відсутні.

Ураховуючи те, що апелянтом недоліки позовної заяви не були усунуті, суд першої інстанції правомірно дійшов висновку про повернення апеляційної скарги.

Разом з тим, повернення позовної заяви та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою скаргою, не є обмеженням доступу до суду та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд у формі апеляційного оскарження судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування спірної ухвали.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області - залишити без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2022 року, - без змін.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц С.С. Рєзнікова