Справа № 360/640/22
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2023-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 жовтня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/640/22

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Секірської А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання: Попової Н.І.;

представника позивача: адвоката Дашка Ю.І.;

представника відповідача: Амельченка С.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом адвоката Дашка Юрія Івановича в інтересах ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом адвоката Дашка Юрія Івановича в інтересах ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, в якому позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову Відділу державного нагляду (контролю) у Луганській області Державної служби України з безпеки на транспорті про застосування адміністративно-господарського штрафу № 222941 від 11 січня 2022 року, якою до ОСОБА_1 було застосовано адміністративно-господарський штраф у сумі 17000,00 грн за порушення законодавства про автомобільний транспорт.

Ухвалою суду від 26.01.2022 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 28.02.2023 зупинено провадження у справі із наданням сторонам строку для можливого примирення до 28.05.2023.

Ухвалою суду від 30.05.2023 продовжено сторонам у справі № 360/640/22 строк для можливого примирення до 28 серпня 2023 року.

06.09.2023 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання, у якому останній просив розглянути питання щодо можливого залишення позову без розгляду на підставі статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду.

Заслухавши думку представників сторін, розглянувши клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною другою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з частиною другою статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Нормами частини п`ятої статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

В розумінні КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Позивач, які ініціатор судового розгляду повинен активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінка поважності причин неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, здійснюється судом в межах його дискреційних повноважень.

З вищенаведених процесуальних норм слідує, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 19 вересня 2019 року по справі №826/10538/17.

Так, даний адміністративний позов підписано та подано до Луганського окружного адміністративного суду адвокатом Дашком Ю.І., повноваження якого підтверджені належним чином.

Під час розгляду справи представник позивача бере участь в усіх судових засіданнях, надає клопотання, тощо.

Окрім того, відповідно до висновків Верховного Суду, висловлених в постанові від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18, законодавче формулювання … якщо неявка перешкоджає розгляду справи… означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

В своєму клопотанні представник відповідача не довів, чому саме неявка позивача перешкоджає розгляду справи, які саме не з`ясовані обставини у справі не дають можливості ухвалити законне судове рішення, тоді як саме такими перешкодами зумовлено такий процесуальний наслідок як залишення позовної заяви без розгляду. При цьому, явка позивача в судове засідання судом обов`язковою не визнавалась.

Згідно з частиною другою статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 08.04.2010 у справа Меньшакова проти України (Заява №377/02) у пункті 52 Суд повторює, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі право на суд, яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на розгляд спору судом (Рішення у справі Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ЕСПЛ 2002-ІІ).

За таких обставин, із врахуванням статті 205 КАС України, прецедентної практики ЄСПЛ, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 9, 72, 71, 77, 243 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом адвоката Дашка Юрія Івановича в інтересах ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 10.10.2023.

Суддя А.Г. Секірська