Справа № 380/22927/23
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2023 рокусправа № 380/22927/23
місто Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулик А.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) про визнання протиправними рішення, дій та бездіяльності, зобов`язання утриматися від вчинення дій

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) , місцезнаходження: 03057, м.Київ, вул.Сім`ї Бродських, 19, у якому просить суд:

- визнати рішення, дії та бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг протиправними та зобов`язати члена НКРЕКП Олександра Формагея утриматися від вчинення дій в спосіб передбачений статтями 5, 19, 40 Конституції України, статтями 1, 2, 3, 4, 5, 17, 19, 21, 22, 23 Закону України «Про НКРЕКП» зі змінами та доповненнями від 30.06.2023, шляхом відшкодування заподіяної шкоди в сумі 322080,00 (триста двадцять дві тисячі вісімдесят) гривень.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Суддя встановив, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому згаданим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

З аналізу вказаної норми вбачається, що у позовній заяві позивач зобов`язаний конкретно вказати, які саме рішення, дії чи бездіяльність відповідача він вважає протиправними. Натомість, позовна вимога ОСОБА_1 сформульована загально «визнати протиправними рішення, дії та бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» без конкретизації, які саме рішення, дії чи бездіяльність мається на увазі.

Крім того, суддя звертає увагу, на розбіжність у суб`єктному складі сторін, зазначених позивачем. Так, у реквізитах позовної заяви відповідачем зазначена Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), натомість у прохальній частині позовні вимоги стосуються іншого суб`єкта, а саме: члена НКРЕКП Олександра Формагея.

Також суд звертає увагу позивача на те, що прохальна частина позовної заяви повинна містити перелік конкретних дій, від вчинення яких позивач просить зобов`язати утриматися відповідача. При цьому, саме по собі посилання на норми статей 5, 19, 40 Конституції України, статей 1, 2, 3, 4, 5, 17, 19, 21, 22, 23 Закону України «Про НКРЕКП» зі змінами та доповненнями від 30.06.2023 не може вважатися належним формулюванням змісту позовних вимог відповідно до вимог частини першої статті 5 та пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України.

А відтак, вказані вимоги не узгоджуються зі способами захисту порушеного права, передбаченими частиною першою статті 5 КАС України.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно уточнити прохальну частину позовної заяви та суб`єктний склад сторін з урахуванням способів захисту, передбачених частиною першою статті 5 КАС України.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684 гривні.

Суддя зазначає, що позивач заявив вимоги немайнового характеру, за кожну з яких потрібно сплатити судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 1073,60грн. Точну кількість позовних вимог немайнового характеру, заявлених позивачем, станом на день постановлення цієї ухвали неможливо встановити, оскільки позовні вимоги підлягають уточненню і конкретизації з урахуванням вимог частини першої статті 5 КАС України.

Таким чином, суддя встановив, що судовий збір за подання позовної заяви у цій справі не сплачено.

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (https://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір.

У позовній заяві позивач посилається на те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини другої статті 3 Закону України Про судовий збір (судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду).

Суддя зазначає, що застосування вказаної підстави для звільнення від сплати судового збору можливе лише у випадку визнання рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади протиправними (для прикладу, рішенням суду, яке набрало законної сили). Між тим, питання правомірності дій відповідача лише буде предметом розгляду у межах цієї справи, а відтак, не може слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору.

Положення частини четвертої статті 161 КАС України встановлюють імперативний припис щодо поведінки заявника позову, а саме, норма цієї статті зобов`язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в той же час інша частина вказаної статті надає право позивачу у разі подання письмових чи електронних доказів додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Частиною друга статті 94 КАС України встановлює, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено згаданим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частини четверта та п`ята статті 94 КАС України визначають, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів „Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Відповідно до частини першої статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Не засвідченні належним чином докази є недопустимими доказами у справі, така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.07.2018 (справа № 904/8549/17), яку суддя враховує при вирішенні питання про залишення позовної заяви без руху.

Суддя зауважує, що позивач до матеріалів позовної заяви долучила незасвідчені належним чином копії додатків до позовної заяви.

З огляду на викладене, позивачу слід засвідчити належним чином усі письмові докази, що долучені до позовної заяви (ті, які є копіями), на відповідність оригіналу.

Згідно з вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя

у х в а л и в :

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) про визнання протиправними рішення, дій та бездіяльності, зобов`язання утриматися від вчинення дій.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:

- уточненої прохальної частини позовної заяви та суб`єктного складу сторін з урахуванням способів захисту, передбачених частиною першою статті 5 КАС України;

- платіжного документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- завірених належним чином письмових доказів, що долучені до позовної заяви (ті, які є копіями), на відповідність оригіналу, з врахуванням приписів статті 94 КАС України.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Гулик Андрій Григорович