Справа № 280/5573/22
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 жовтня 2023 року м. Дніпросправа № 280/5573/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Ясенової Т.І.,

розглянувши в у порядку письмового провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу Комунального підприємства «Водоканал» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року

в адміністративній справі №280/5573/22 за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року у задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства «Водоканал» до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги відмовлено.

Зазначене рішення суду першої інстанції оскаржено в апеляційному порядку позивачем по справі з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи та неправильного застосування норм матеріального права, у зв`язку з чим останній просить його скасувати та ухвалити нове рішення по цій справі, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції взагалі не здійснено оцінку висновків відповідача, викладених в акті та вимозі, на відповідність вимогам ст. 2 КАС України щодо виявлених порушень. Так, на думку позивача, судом першої інстанції не досліджено належним чином наступних обставин. В акті перевірки закупівель зазначено, що у КП «Водоканал» під час укладання договору постачання №0268/22 від 18.04.2022 без проведення процедури публічних закупівель, наявні порушення в частині вартості придбаних засобів індивідуального захисту, чим, як зазначено в оскаржуваній вимозі, не забезпечено принципи здійснення публічних закупівель, визначені ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VІІІ та пп. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» (максимальної економії та ефективності використання коштів при здійснення публічних закупівель). За висновками відповідача в акті та вимозі, КП «Водоканал» придбало товари за завищеною вартістю, що спричинило нанесення збитків підприємству на суму 1 171 776 грн. Водночас, суд першої інстанції не надав оцінки доводам позивача, що під час укладення Договору КП «Водоканал» керувалось чинним законодавством та Положенням «Про порядок проведення КП «Водоканал» закупівель без застосування електронної системи закупівель», затвердженим наказом КП «Водоканал» від 27.10.2021 №567/д. Пунктом 4.1 Положення передбачено, що з метою визначення середньоринкової вартості закупівлі, працівник, відповідальний за укладення договору, проводить моніторинг ринку шляхом отримання цінових пропозицій у кількості до трьох. Крім того, пп. 2 п. 1 розділу 3 «Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі» затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275, для визначення очікуваної вартості рекомендується направити не менше 3-х запитів цінових пропозицій постачальникам товару, На виконання вищезазначених приписів норм чинного законодавства КП «Водоканал» отримано три комерційні пропозиції: 1) ТОВ «Спецімідж» - комерційна пропозиція №08-04-01 від 08.04.2022 на суму 4 917 000 грн; 2) ТОВ «Дестіні» - рахунок фактура №М-139493 від 08.04.2022 на суму 5 502 000 грн; 3) ПП «Радос» - комерційна пропозиція №0404-3 від 04.04.2022 на суму 4 023 000 грн. Таким чином, з метою закупівлі протигазів в квітні 2022 року КП «Водоканал» було проведено моніторинг ринку з метою визначення середньоринкової вартості закупівлі шляхом запиту цінових пропозицій на необхідний оптовий обсяг товару 3725 од. З даних пропозицій КП «Водоканал» було обрано найнижчу вартість, яку запропонувало ПП «Радос», за необхідний обсяг товару 3725 од., з яким і було укладено договір постачання №0268/22 від 18.04.2022. Перевагою обраного постачальника був той факт, що він є платником ПДВ, що надало можливість включити суму ПДВ до податкового кредиту КП «Водоканал», тобто є наявними додаткові економічні вимоги для підприємства. У той же час, судом першої інстанції безпідставно не досліджено питання відсутності нормативно встановленого обов`язку Замовника при виборі Постачальника після отримання цінової пропозиції проводити незалежну оцінку ринкової вартості товару та визначати саме таким чином вартість закупівлі. Крім того, судом першої інстанції залишено поза увагою той факт, що за замовленням ПП «Радос» Запорізькою Торгово-промисловою палатою було надано експертний висновок №ОИ-1057 від 27.06.2022, який був здійснений аналіз даних реальних підприємстві-постачальників: ТОВ «ProtectGroup», ТОВ «СпецПротект», ТОВ «НПП «Захист України», ТОВ МС Спецодяг», компанії «Формастер», які фактично мали товар у необхідній кількості (партія від 1000 шт.), на базі даних яких експертом ТПП була розрахована середньоринкова вартість протигазу ГП-5 912,50 грн без ПДВ. Відповідачем в акті перевірки не було надано оцінки експертному висновку Запорізької ТПП №ОИ-1057 від 27.06.2022, який був наданий аудиторам під час здійснення перевірки. Лише у відзиві на позовну заяву відповідач наголосив, що у зв`язку з тим, що оцінка ТПП була виконана станом на червень 2022, її результати не можуть бути застосовані до аналогічного товару, придбаного у квітні 2022 року. Натомість за замовленням відповідача з метою визначення ринкової вартості протигазів ГП-5 здійснено оцінку, за наслідками проведення якої ТОВ «Брок Сервіс плюс» складено Звіт про незалежну оцінку ринкової вартості індивідуального обмундирування (протигази ГП-5 розміри 0, 1, 2, 3, 4) від 12.07.2022-15.07.2022. Висновки, викладені у вказаному Звіті, стали підставою для помилкового висновку відповідача в акті перевірки та листі-вимозі про закупівлю товарів за завищеною вартістю та спричинення збитків, надаючи йому необґрунтовану перевагу перед висновком ТПП. КП «Водоканал» наголосило також на те, що в позовній заяві та відповіді на відзив позивачем було зазначено, що з метою перевірки обставин, викладених у Звіті ТОВ «Брок Сервіс Плюс», на звернення КП «Водоканал» від 29.07.2022 №3043/22/053, громадською організацією «Всеукраїнське об`єднання оцінювачів» виконано Рецензію на Звіт про незалежну оцінку ринкової вартості протигазів ГП-5 від 01.08.2022 №23-ЕР. Згідно Рецензії був зроблений висновок про те, що звіт про незалежну оцінку кваліфікується як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, і може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення недоліків. Однак, судом першої інстанції, при прийнятті рішення у цій справі, взагалі не надано оцінки Рецензії як доказу та не наведено підстав для його неврахування, що, на думку позивача, призвело до незаконного та необґрунтованого рішення.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що висновки щодо наявності порушень у діяльності позивача є обґрунтованими та відповідають положенням нормативно-правових актів і дослідженим в ході перевірки документам з огляду на таке. Перевіркою питання дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час закупівлі за ідентифікатором ID: UA-2022-04-19-000147-а за предметом ДК 021:2015:35810000-5: Індивідуальне обмундирування (протигази ГП-5), укладання договору про закупівлю та його виконання в Підприємстві встановлено наступне. Підприємством було укладено договір від 18.04.2022 №0268/22 з Приватним підприємством «Радос» на закупівлю ДК 021:2015 « 35810000-5 Індивідуальне обмундирування» протигазів ГП-5 в кількості 3725 шт. (розміри від 0 до 4) на загальну суму 4 023 000,00 грн. Ціна одиниці виробу за умовами договору становить 1080,00 грн з ПДВ. В ході перевірки Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області залучило суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Брок Сервіс плюс» з метою визначення ринкової вартості протигазів ГП-5, закуплених Підприємством за договором від 18.04.2022 №0268/22. Останнім виконана оцінка ринкової вартості протигазів ГП-5 (розміри -0,1,2,3,4) станом на момент укладання вказаного договору та складено відповідний звіт. Так, згідно даних звіту про незалежну оцінку ринкової вартості станом на момент укладання між Підприємством та ПП «Радос» договору від 18.04.2022 №0268/22, ринкова вартість індивідуального обмундирування (протигази ГП-5 розміри -0,1,2,3,4 кількістю 3725 шт.) складає- 1 591 320,00 грн з урахування ПДВ, вартість за одиницю 427,20 грн з ПДВ. Таким чином, ринкова вартість, визначена експертним шляхом за одиницю є меншою на 652,80 грн з ПДВ ніж вартість за одиницю, визначена у договорі від 18.04.2022 №0268/22. Порівняльний аналіз вартості, за якою придбано протигази ГП-5 з їх ринковою вартістю, визначеною експертним шляхом, засвідчив, що закупівля здійснена за завищеними цінами. З урахуванням обсягу товару фактично оплаченого замовником (1795 одиниць), закупівля за завищеною вартістю призвела до зайвого використання коштів підприємства на загальну суму 1 171 776,00 грн (1795 од. * (1080 грн - 427,20 грн). Зазначене призвело до незабезпечення Підприємством принципу максимальної економії та ефективності використання коштів при здійсненні публічних закупівель, визначених ч. І ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (зі змінами) та пп. 3 п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану». Так, загальна сума нанесених Підприємством збитків внаслідок здійснення закупівель за завищеними цінами склала 1 171 776,00 гривень. Відповідач вважає, що подальше виконання підприємством договору від 18.04.2022 №0268/22 в частині поставки повного обсягу товарів в кількості 3725 од. за завищеною вартістю може призвести до додаткового нанесення збитків в сумі 1 259 904 грн. Щодо експертного висновку Запорізької ТПП №ОИ-1057 від 27.06.2022 щодо середньоринкової вартості протигазів, виконаного на замовлення ПП «Радос», відповідач зазначив, що останній був досліджений в ході перевірки та завірена його копія долучена до матеріалів перевірки та міститься у додатку 2 до акта перевірки. Водночас, відповідач наголосив на тому, що оскільки така оцінка виконана станом на червень 2022 року, тому не може бути застосована до аналогічного товару придбаного у квітні 2022 року.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області відповідно підпункту 1, пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2013 №631, на підставі наказу від 29.06.2022 № 23-з «Про проведення перевірки закупівель» та виданих направлень від 29.06.2022 № 183 та від 18.07.2022 № 230 проведено перевірку закупівель Комунального підприємства «Водоканал» за період з 01.01.2022 по 30.06.2022.

За результатами проведеної перевірки Управлінням Східного офісу Держаудитслужби у Запорізькій області складено акт від 22.07.2022 №040831-21/3, відповідно до висновків якого встановлено, що: КП «Водоканал» укладено договір на закупівлю засобів індивідуального захисту (протигазів ГП-5) з ПП «Радос» в кількості 3725 од., з яких фактично поставлено 2356 од., з яких фактично оплачені 1795 од. На суму 1 938 600 грн з ПДВ. За результатами виконаної в ході перевірки незалежної експертної оцінки ринкової вартості закупленого товару його вартість складає 766 824 грн. Таким чином, вартість закупленого товару за договором є на 1 171 776 грн більшою ніж його ринкова вартість, визначена експертним шляхом. Внаслідок зазначеного КП «Водоканал» допущено порушення ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VІІІ та пп. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану».

Не погодившись з порушеннями зазначеними в акті, Комунальним підприємством «Водоканал» надані заперечення, які не були прийняті відповідачем, про що зазначено у висновку на заперечення від 25.08.2022 № 040831-15/2100-2022.

На підставі висновків акта перевірки відповідачем була сформована вимога від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022, відповідно до якої Управління Східного офісу Держаудитслужби у Запорізькій області вимагає:

1. Розглянути результати проведеної перевірки на виробничій нараді, розробити план заходів, направлених на усунення виявлених порушень та недопущення їх в подальшому та видати відповідний наказ.

2. Забезпечити відшкодування відповідно до норм статей 216-219 ГКУ, статей 22, 610-625 ЦКУ на користь підприємства збитків в сумі 1 171 776 грн, завданих в результаті проведення закупівлі засобів індивідуального захисту за завищеними цінами.

3. Забезпечити в подальшій роботі підприємства неухильне дотримання вимог законодавства з питань публічних закупівель. Зокрема, ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» та пп. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану».

4. Розглянути питання щодо притягнення до відповідальності осіб винних у допущених порушеннях.

Правомірність вимоги Управління Східного офісу Держадитслужби у Запорізькій області від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 є предметом розгляду у цій справі.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку, або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. У такому випадку вимога органу державного фінансового контролю стає підставою для вчинення подальших дій, які безпосередньо впливають на права та законні інтереси підконтрольної установи. При цьому законність вимоги поряд із іншими діями стає предметом іншої судової справи. Відтак, вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків, як акт індивідуальної дії, вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі, та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача. У справі, яка розглядається позивач просить визнати вимогу від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 Управління Східного офісу Держадитслужби у Запорізькій області протиправною. Суд першої інстанції наголосив, що предметом оскарження у порядку адміністративного судочинства може бути лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов`язки для позивача. Натомість, у справі, яка розглядається, Держаудитслужба пред`явила вимогу про усунення порушень, виявлених під час перевірки КП «Водоканал», забезпечення дотримання вимог законодавства, при цьому п.2 вимоги вказує на виявлені збитки та їхній розмір. Разом з цим дії відповідача щодо включення до оскаржуваної вимоги певних відомостей самі по собі не створюють та не припиняють права чи обов`язків особи, а лише фіксують певні факти. Позивач в ході розгляду цієї справи не довів невідповідність спірної вимоги будь-якому із критеріїв, які ставляться до її форми та змісту, як і не зазначав взагалі, в якій частині вимога контролюючого органу викликає незрозумілість щодо її виконання. Більше того, суд дійшов висновку, що така обставина, як відсутність у вимозі конкретного способу її виконання, не свідчить про її протиправність та не може бути підставою для її скасування. Якщо існує декілька способів усунення виявлених у ході перевірки порушень, правом вибору певного конкретного способу відповідно до приписів законодавства наділений саме керівник підприємства. В той же час, вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (у редакції, чинній на час прийняття спірної вимоги, далі - Закон №2939-XII).

Частиною першою статті 1 Закону № 2939-XII передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про державні закупівлі; веденням бухгалтерського обліку, а також складенням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності; виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів, станом внутрішнього контролю в інших підконтрольних установах; усуненням виявлених недоліків і порушень (підпункт 4 пункту 4 Положення №43).

Уживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь (підпункт 9 пункту 4 Положення №43).

Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку (підпункти 13, 23 пункту 6 Положення № 43).

Так, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06 квітня 2016 року №266 «Про утворення міжрегіональних органів Державної аудиторської служби» до складу органів Державної аудиторської служби України входять Держаудитслужба та такі міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби; Західний офіс Держаудитслужби та Східний офіс Держаудитслужби, які також наділені вищевказаними повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

За змістом пунктів 1, 7, 10 статті 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо); пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; вертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Відповідно до частини другої статті 15 Закону № 2939-XII законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів, здійснених закупівель та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

У той же час, при виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку, або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. У такому випадку вимога органу державного фінансового контролю стає підставою для вчинення подальших дій, які безпосередньо впливають на права та законні інтереси підконтрольної установи. При цьому законність вимоги поряд із іншими діями стає предметом іншої судової справи.

Відтак, вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків, як акт індивідуальної дії, вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі, та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 13 лютого 2020 року у справі №2040/5815/18, від 31 березня 2021 року у справі №826/11931/18, від 17 червня 2021 року №0440/6907/18.

Отже, у органу фінансового контролю наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства, не пов`язаних із стягненням виявлених в ході перевірки збитків.

Відтак, збитки, щодо наявності яких зроблено висновок Держаудитслужбою, стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю. Наявність збитків, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Подібні висновки щодо застосування наведених норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №1440/1820/18, від 10.12.2019 у справі №808/6509/13-а.

У справі, яка розглядається позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 Управління Східного офісу Держаудитслужби у Запорізькій області, яка містить, окрім зобов`язання із забезпечення відшкодування збитків у розмірі 1 171 776 грн, й інші зобов`язання, зокрема: розглянути результати проведеної перевірки на виробничій нараді, розробити план заходів, направлених на усунення виявлених порушень та недопущення їх в подальшому та видати відповідний наказ; забезпечити в подальшій роботі підприємства неухильне дотримання вимог законодавства з питань публічних закупівель. Зокрема, ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» та пп. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану»; розглянути питання щодо притягнення до відповідальності осіб винних у допущених порушеннях.

Однак, суд першої інстанції досліджуючи правомірність спірної вимоги в частині інших зобов`язань, не пов`язаних з відшкодуванням збитків, не здійснив аналіз та дослідження по суті виявлених та зафіксованих в акті перевірки від 22.07.2022 №040831/21/3 порушень, які слугували підставою для формування спірної вимоги, що свідчить про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що в постанові від 08.05.2018 по справі №826/3350/17 Верховним Судом визначено правову природу вимоги контролюючого органу про усунення порушень, виявлених під час перевірки підконтрольної установи, та її правове навантаження.

Так, у вказаній справі підконтрольною установою також було оскаржено вимогу про усунення порушень, і вказана вимога не покладала на підконтрольну установу обов`язку відшкодування сум, зафіксованих у акті ревізії та у спірній вимозі, а була спрямована лише на коригування роботи підконтрольної установи.

Верховний Суд, здійснивши всебічний законодавчий аналіз правової природи письмової вимоги контролюючого органу, констатував, що вимога безумовно породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, відтак вона наділена рисами правового акту індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документу, в якому вона міститься) і як такий акт, може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

При цьому «законність» письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, тобто наявність підстав для її скерування адресату.

Обґрунтованість, в силу ст. 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Таким чином, Верховний Суд, розглядаючи вказану справу, провівши аналіз сутності завдань і функцій фінансового контролю, в тому числі у їх співвідношенні із завданнями адміністративного судочинства, зробив висновок, що:

«...рішення (дії, бездіяльність) органу фінансового контролю, прийняті в результаті реалізації їх окремо взятих завдань або функцій (пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги як одна з них), є окремими предметами судового контролю. Та обставина, що законодавство прямо передбачає порядок реалізації окремо взятого завдання чи функції контролюючого органу (зокрема стягнення збитків у судовому порядку - на підставі пункту 10 частини першої статті 10 Закону №2939, з чим кореспондується абз. 4 пункту 50 Порядку) жодним чином не відміняє чи спростовує того, що всі рішення, дії чи бездіяльність органів державного фінансового контролю, прийняті або здійснені при реалізації ними їх владних управлінських функцій, можуть бути окремим предметом судового розгляду при подання відповідного адміністративного позову».

З матеріалів даної справи слідує, що оскаржувана вимога відповідача від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 спрямована на коригування роботи КП «Водоканал» і є обов`язковою до виконання та породжує для останньої, як позивача, права і обов`язки.

Додатково про обов`язковий характер спірної вимоги свідчить застереження в ній про те, що її невиконання є підставою для звернення до суду в інтересах держави (т. 1, а.с. 90).

Отже, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, відтак наділена рисами правового акта індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документа, в якому вона міститься), і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року у справі №820/3534/16 дійшла висновку, що спір про правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, є публічно-правовим та підпадає під визначення справи адміністративної юрисдикції. У цій постанові Велика Палата указала, що такий висновок був сформульований Верховним Судом України у постанові від 23 лютого 2016 року по справі №818/1857/14, і Велика Палата не знайшла підстав для відступу від цієї позиції.

З наведеного слідує, що підконтрольна установа не позбавлена права оскаржувати в судовому порядку правомірність висновку контролюючого органу про наявність самого порушення законодавства, встановленого під час проведення ревізії фінансово-господарської діяльності (перевірки), чи правомірності дій Держаудитслужби щодо висування вимоги про усунення порушень законодавства.

На користь такого висновку вказує також і те, що у даній справі оспорюється вимога, де ставиться питання Держаудитслужбою не лише про усунення виявлених порушень законодавства шляхом відшкодування збитків, але й вказуються інші зобов`язання, не пов`язані з відшкодуванням збитків, а тому зазначене не свідчить, що обрано неправильний спосіб захисту, оскільки позивач був би позбавлений права заперечувати не тільки проти вимоги, а і проти висновків по суті проведеної перевірки за результатами якої фактично здійснено висновок про порушення позивачем вимог чинного законодавства у сфері публічних закупівель внаслідок завищення вартості придбаних товарів у ПП «Радос».

Таким чином, дослідженню питання правомірності вимоги відповідача від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 передує аналіз висновків акта перевірки від 22.07.2022 № 040831-21/3 щодо суті виявлених під час перевірки порушень, які слугували передумовою формування спірної вимоги, на предмет їх обґрунтованості та доведеності.

Так, відповідно до положень пп. 1 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Постанова №169) оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України «Про публічні закупівлі» та «Про оборонні закупівлі».

Пунктом 4.1 Положення «Про порядок проведення КП «Водоканал» закупівель без застосування електронної системи закупівель», затвердженого наказом КП «Водоканал» від 27.10.2021 №567/д, передбачено, що з метою визначення середньоринкової вартості закупівлі, працівник, відповідальний за укладення договору, проводить моніторинг ринку шляхом отримання цінових пропозицій у кількості до трьох.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу 3 «Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі», затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275, для визначення очікуваної вартості рекомендується направити не менше 3-х запитів цінових пропозицій постачальникам товару.

Позивачем на виконання протокольного рішення позачергового засідання місцевої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя від 30.03.2022 №16 та вищезазначених приписів норм чинного законодавства проведено моніторинг ринку з метою визначення середньоринкової вартості закупівлі шляхом запиту цінових пропозицій на необхідний оптовий обсяг товару 3725 од., внаслідок чого КП «Водоканал» отримано три комерційні пропозиції:

1) ТОВ «Спецімідж» - комерційна пропозиція №08-04-01 від 08.04.2022 на суму 4 917 000 грн (т. 1, а.с. 105);

2) ТОВ «Дестіні» - рахунок фактура №М-139493 від 08.04.2022 на суму 5 502 000 грн (т. 1, а.с. 106);

3) ПП «Радос» - комерційна пропозиція №0404-3 від 04.04.2022 на суму 4 023 000 грн (т. 1, а.с. 107).

З отриманих пропозицій КП «Водоканал» обрано найнижчу вартість, яку запропонувало ПП «Радос», за необхідний обсяг товару 3725 од.

Відтак, КП «Водоканал» було укладено договір від 18.04.2022 №0268/22 з ПП «Радос» на закупівлю ДК 021:2015 « 35810000-5 Індивідуальне обмундирування» протигазів ГП-5 в кількості 3725 шт. (розмірі від 0 до 4) на загальну суму 4 023 000 грн, ціна одиниці виробу за умовами договору становить 1080 грн з ПДВ (т. 1, а.с. 91-94).

Інформація про закупівлю оприлюднена на веб-порталі закупівель (https://prozorro.gpv.ua) за ID: UA-2022-04-19-000147-а.

Згідно з п. 3.2 Договору від 18.04.2022 №0268/22 ціна за одиницю товару, протягом строку дії договору може бути змінена за взаємною згодою сторін у випадках та в порядку, передбаченому Законом України «Про публічні закупівлі», про що сторони направляють відповідні листи про намір та укладають додаткову угоду. Для підтвердження зростання ціни постачальник надає довідку Торгово-промислової палати. Для підтвердження наданої інформації покупець має право замовити довідку Запорізької (регіональної) Торгово-промислової палати.

Відповідно до п.п. 4.1-4.6 Договору від 18.04.2022 №0268/22 доставка товару здійснюється за адресою м. Запоріжжя, вул. Святого Миколая, буд. 61 за рахунок та транспортом покупця зі складу постачальника за адресою вул. Запорізька, 49, м. Нікополь. Товар вказаний в п. 1.1 даного Договору, поставляється покупцю паріями згідно заявок покупця та оформлених специфікацій відповідно до умов договору. Поставка товару здійснюється постачальником по узгодженим сторонами специфікаціям в об`ємі узгодженої фактичної вартості. Датою поставки товару є дата підписання уповноваженими представниками сторін видаткової накладної. Право власності на товар переходить від постачальника до покупця з дати підписання сторонами видаткової накладної. Постачальник надає покупцю наступні документи: сертифікат якості та/або паспорт виробника, видаткова накладна, рахунок.

З матеріалів справи встановлено, що замість сертифікатів якості постачальником було надано протоколи лабораторних випробувань протигазів Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. Крім того на замовлення покупця було отримано лабораторно-експертні висновки на товар у Державній служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, які також підтвердили якість та відповідність нормам ДСТУ придбаних протигазів.

З метою з`ясування достовірності наданих лабораторно-експертних висновків відповідачем було направлено до Аварійно-рятувального загіну ГУ ДСНС України у Запорізькій області запит (лист від 14.07.2022 №040831-15/1653-2022), на який отримано відповідь (лист від 15.07.2022 №5338-10-/89), яким підтверджено факт проведення лабораторних випробувань та надання вказаних лабораторно-експертних висновків, які підтвердили якість товару.

Відповідно до висновків акта перевірки від 22.07.2022 №040831-21/3 слідує, що відповідачем порушення процедури проведення закупівлі UA-2022-04-19-000147-а не виявлено, натомість відповідачем встановлено, що: КП «Водоканал» укладено договір на закупівлю засобів індивідуального захисту (протигазів ГП-5) з ПП «Радос» в кількості 3725 од., з яких фактично поставлено 2356 од., з яких фактично оплачені 1795 од. На суму 1 938 600 грн з ПДВ. За результатами виконаної в ході перевірки незалежної експертної оцінки ринкової вартості закупленого товару його вартість складає 766 824 грн. Таким чином, вартість закупленого товару за договором є на 1 171 776 грн більшою ніж його ринкова вартість, визначена експертним шляхом. Внаслідок зазначеного КП «Водоканал» допущено порушення ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VІІІ та пп. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану».

Такого висновку щодо завищення позивачем вартості закупленого товару (протигазів ГП-5) у ПП «Радос» відповідач дійшов на підставі звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Брок Сервіс плюс» про незалежну оцінку ринкової вартості індивідуального обмундирування (протигази ГП-5 розмірі 0, 1, 2, 3, 4) (дата оцінки 12.07.2022-15.07.2022), відповідно до якого оцінювач вказав, що станом на момент укладання між Підприємством та ПП «Радос» договору від 18.04.2022 №0268/22, ринкова вартість індивідуального обмундирування (протигази ГП-5 розміри -0,1,2,3,4 кількістю 3725 шт.) складає- 1 591 320,00 грн з урахування ПДВ, вартість за одиницю 427,20 грн з ПДВ (т. 1, а.с. 110-107).

Позивач, не погодившись з висновками оцінювача, викладеними у звіті, надав відповідачу експертний висновок №ОИ-1057 від 27.06.2022 Запорізької Торгово-промислової палати щодо середньоринкової вартості протигазів, виконаного на замовлення ПП «Радос», відповідно до якого експертом встановлено, що середньоринкова вартість протигазу ГП-5 станом на червень 2022 року склала 912,50 грн без ПДВ за 1 шт. (партія від 1000 шт.) (т. 1, а.с. 108-109)

Однак, відповідачем такий висновок Запорізької ТПП не взято до уваги з огляду на те, що оцінка виконана станом на червень 2022 року, а тому, на думку останнього, не може бути застосована до аналогічного товару придбаного у квітні 2022 року.

У той же час, позивач звернувся до Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Українське товариство оцінювачів» з листом від 29.07.2022 №3043/22/053, в якому просив провести рецензію на звіт про незалежну оцінку ринкової вартості індивідуального обмундирування.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III (далі Закон №2658-III) професійна оціночна діяльність (далі - оціночна діяльність) - діяльність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, визнаних такими відповідно до положень цього Закону, яка полягає в організаційному, методичному та практичному забезпеченні проведення оцінки майна, розгляді та підготовці висновків щодо вартості майна.

Оціночна діяльність може здійснюватися у таких формах, зокрема: рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Згідно зі ст. 13 Закону №2658-III рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених у статті 5 цього Закону.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що за даними офіційного сайту Фонду державного майна України Громадська організація «Всеукраїнське об`єднання «Українське товариство оцінювачів» входить до Переліку громадських організацій, які визнані саморегулівними організаціями оцінювачів (СРО).

Згідно з п. 67 Постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна.

Звіт класифікується за такими ознаками:

звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна;

звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки;

звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків;

звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

З аналізу наведеного слідує, що за результатами рецензування звіту про оцінку майна оцінювачем формуються висновки щодо його повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, внаслідок чого звіт класифікується за відповідними ознаками, у тому числі щодо його можливого використання.

Відповідно до Рецензії на Звіт про незалежну оцінку ринкової вартості суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Брок Сервіс плюс», сформованої Громадською організацією «Всеукраїнське об`єднання «Українське товариство оцінювачів» на запит позивача, слідує, що Звіт про незалежну оцінку ринкової вартості індивідуального обмундирування (протигази ГП-5 розміри 0, 1, 2, 3, 4) кваліфікується як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків (т. 1, а.с. 134-137).

За висновками зазначеної рецензії оцінювачами зазначено про наступні недоліки Звіту, які впливають на правильність оцінки товару:

- у звіті відсутні світлини оцінюваних протигазів, що не дозволяє скласти уяву про їх технічний стан;

- відсутня інформація про характеристики об`єкта оцінки, а саме: не визначена комплектація поставки протигазів ГП-5 (наявність плівок проти запотівання скла очкового вузла, наявність утеплювальних манжетів, тип лицьової частини ШМ-62 або ШМ-62У); відсутні інформація про повноту наявної комплектності протигазів на дату оцінки; відсутня наявність відповідних сертифікатів якості (або паспортів) виробів;

- порушено вимоги п. 3 Стандарту №1 в частині визначення дати оцінки, оскільки формулювання «станом на квітень 2022 року» протирічить вимогам зазначеного стандарту. Відповідно до п. 3 Стандарту №1 дата оцінки - дата (число, місяць та рік), на яку проводиться оцінка майна та визначається його вартість;

- відсутність детального опису характеристик об`єкта оцінки не дозволяє коректно підібрати аналоги та провести корегування на наявність відмінностей;

- на вторинному ринку продажу протигазів обрано лише 4 пропозиції до продажу протигазів ГП-5, розташованих лише на одному сайті «Prom.ua». Не обґрунтоване обмеження кількості, прийнятих до аналізу пропозицій, знижує ступніть достовірності отриманого результату;

- прийняті до розрахунків вартості пропозицій до продажу протигазів ГП-5 помилково враховані без ПДВ;

- коригування вартості «об`єкті аналогів» на відмінність комплектації, розміру та з урахуванням оптової закупівлі - не проведено.

Відтак, оцінювачі у Рецензії дійшли висновку, що зібраних оцінювачем у Звіті вихідних даних щодо характеристик об`єкта оцінки, ринкової та іншої інформації за обсягом та якістю недостатньо для проведення оцінки відповідно до мети оцінки та обраного виду вартості.

За таких обставин, проаналізувавши Звіт суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Брок Сервіс плюс» про незалежну оцінку ринкової вартості протигазів ГП-5 та дослідивши зазначену Рецензію на Звіт, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що такий Звіт сам по собі не є належними та допустимим доказом завищення позивачем вартості протигазів ГП-5 придбаних у ПП Радос» за договором від 18.04.2022 №0268/22, оскільки дійсно містить ряд недоліків, які дають підстави для сумніву у точності та якості проведеної оцінки, зокрема: у звіті зазначено, що оцінка проведена станом на квітень 2022 року, однак пропозиції до продажу використані оцінювачем станом на момент проведення оцінки липень 2022 року; у звіті відсутня детальна інформація про характеристики об`єкта оцінки та їх аналогів, що впливає на точність визначення вартості, так як комплектація протигазів ГП-5 безпосередньо впливає на їх вартість; звіт містить обмежену кількість прийнятих до аналізу пропозицій та не містить врахування факту оптової закупівлі товару (3725 одиниць), що також впливає на ступніть достовірності отриманого результату.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд апеляційної інстанції враховує, що одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього суб`єкт владних повноважень має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, уникаючи при цьому, прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Таким чином, оскільки висновок відповідача щодо завищення позивачем вартості товару, викладений в акті перевірки від 22.07.2022 №040831-21/3, ґрунтується виключно на висновках Звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Брок Сервіс плюс» про незалежну оцінку ринкової вартості протигазів ГП-5, який, як зазначено вище, сам по собі не є належним та допустимим доказом завищення позивачем вартості придбаного товару, та, враховуючи, що відповідачем не надано будь-яких інших доказів, які б «поза розумним сумнівом» підтверджували доводи останнього щодо середньоринкової вартості придбаного позивачем товару (протигазів ГП-5) станом на квітень 2022 року саме на рівні 427,20 грн з ПДВ за 1 шт., суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами наявності порушень з боку позивача вимог законодавства у сфері публічних закупівель, які зазначені останнім в акті перевірки від 22.07.2022 №040831-21/3 та в оскаржуваній вимозі від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022, щодо придбання товару за завищеними цінами.

Підсумовуючи вищенаведене, з урахуванням не доведеності відповідачем виявлених під час перевірки порушень з боку позивача вимог законодавства у сфері публічних закупівель, колегія суддів вважає, що вимога Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 «Щодо усунення порушень законодавства», є протиправною та підлягає скасуванню.

За даних обставин суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи не повно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, однак зроблені судом першої інстанції висновки не відповідають фактичним обставинам справи, тому рішення суду першої інстанції у даній справі про відмову у задоволенні позову підлягає скасуванню.

Відповідно до частин 1 та 6 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нової постанови про задоволення позовних вимог, судові витрати понесені позивачем зі сплати судового збору підлягають стягненню за рахунок Східного офісу Держаудитслужби, структурним підрозділом якого є Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, у розмірі 6202,50 грн, з яких: 2481 грн за подання позовної заяви, 3721,50 грн за подання апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 311, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Водоканал» задовольнити.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року у справі №280/5573/22 скасувати.

Адміністративний позов Комунального підприємства «Водоканал» задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати вимогу, викладену у листі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 26.08.2022 №040831-15/2124-2022 «Про усунення порушень законодавства».

Стягнути на користь Комунального підприємства «Водоканал» () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6202 (шість тисяч двісті дві) гривні 50 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби ().

Постанова набирає законної сили відповідно до ст.325 Кодексу адміністративного судочинства України, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку, встановленому ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя Т.І. Ясенова