Справа № 420/2602/23
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2023-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2602/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

за участю секретаря судового засідання Замостенчук А.О.,

за участю сторін:

від позивача Лисогорський О.В. за паспортом,

від представника позивача - Дімов А.П. на підставі ордеру,

від відповідача Сокуренко І.А. на підставі витягу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області(, місцезнаходження: 65014, м. Одеса, вул. Єврейська, 12) про визнання протиправним та скасування наказу № 15 від 04 січня 2023 року та поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВЛЕНО:

До Одеського окружного адміністративного суду 07 лютого 2023 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (, місцезнаходження: 65014, м. Одеса, вул. Єврейська, 12), в якій позивач просив:

- Визнати протиправним та скасувати рішення наказ №15 Головного управління національної поліції України в Одеській області від 04 січня 2023 року;

- Поновити на роботі позивача та стягнути грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня наказу від 04.01.2023 року та дня фактичного виконання рішення суду.

Ухвалою від 13 лютого 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

На обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що 24.12.2022 року позивач прибув на роботу з метою повідомлення керівника відділу поліції про неможливість виконання покладених на позивача службових обов`язків, у зв`язку з сімейними обставинами, а саме, що батько напередодні потрапив у ДТП та потребує його допомоги. Однак керівництво на вказану поважну причину не звернуло уваги, та почало підозрювати позивача, що нібито він перебуває на службі в стані алкогольного сп`яніння, що й стало підставою для початку проведення службового розслідування.

04.01.2023 року наказом №15 відповідача за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог 1 частини першої статті 18, пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абзацу другого пункту І та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, пункту 5 посадової інструкції від 08.02.2022 №62/1370, пунктів 2.1 та 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в Одеської області від 01.02.2021 № 177, капітана поліції Головного управління Національної поліції в Одеської області ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції. З даним наказом позивач не згодний та вважає його таким, що підлягає скасуванню, з огляду на таке.

Стосовно безпідставності прийняття оскаржуваного наказу, представник позивача зазначає, що рішення про звільнення за порушення присяги має бути обґрунтованим, прийнятим при з`ясуванні і врахуванні фактичних обставин та дій поліцейського.

Проте, при звільненні відповідач не провів належного об`єктивного службового розслідування, порушив вимоги ч. ч. 1, 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту та п.п. 1, 4 розділу 5 Порядку (не було зібрано й перевірено відомостей про обставини, що мають значення для справи, не прийнято до уваги, що поліцейський 24.12.2022 фактично не працював та не виконував свої обов`язки на території Березівського району, не отримував штатну зброю в руках, що не було встановлено обставин, що знімають безпідставні звинувачення з поліцейського).

Представник позивача зазначає, що ні законом, ні жодним доказом, у той день, наказом ГУНП в Одеській області не було визначено, що Позивач як поліцейський, у той час має виконувати обов`язки виключно в якомусь кабінеті чи за якоюсь адресою. Відсутній наказ та організаційно-розпорядчий документ керівництва, який би визначав адресу робочого місця Позивача та обов`язок працювати і знаходитися тільки за цією адресою.

При проведенні службового розслідування дисциплінарна комісія не з`ясувала точне місце перебування Позивача, обставини, характер і зміст його дій як поліцейського щодо його нібито знаходження у той день на роботі у стані алкогольного сп`яніння, та яку конкретну дію він вчиняв, обстановку подій у такому стані.

Дисциплінарна комісія Відповідача для об`єктивного з`ясування обставин щодо Позивача зобов`язана була за Порядком та Статутом прийняти належні докази, які знімають безпідставні звинувачення з поліцейського, зокрема, відомості державних органів.

Тому, висновок службового розслідування, що поліцейський порушив Присягу та Указ, є повністю невідповідним та безпідставним.

Стосовно порушення процедури службового розслідування, представник позивача зазначає, що ГУНП в Одеської області належним чином не повідомило Позивача про ініціювання службового розслідування, не забезпечило можливість надати письмове пояснення та докази щодо предмета службового розслідування і відсутності дисциплінарного проступку, не викликало на засіданні дисциплінарної комісії, чим порушило закон і право на захист.

Єдиною підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є - вчинення винного дисциплінарного проступку, обставини якого об`єктивно встановлені і підтверджені доказами; з огляду на характер та суспільну і державну значимість служби в поліції накладення дисциплінарного стягнення на поліцейського не можливе в нього «за спиною», без врахування його пояснень, наданих ним документів, а тим більше без повідомлення йому про розгляд його справи дисциплінарною комісією; накладення дисциплінарного стягнення також не можливе без збирання комісією належних і достатніх доказів проступку поліцейського, об`єктивної оцінки його дій/бездіяльності у конкретних обставинах, щодо яких призначено службове розслідування.

Позаяк при звільненні Позивача управління Національної поліції не виконало жодної з вимог, встановлених у п.п. 7, 13, 14 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України (не одержано пояснень поліцейського чи інших осіб, необхідних документів від органів влади чи самоврядування, не надано можливості поліцейському подати документи для долучення до службового розслідування, належним чином не повідомлено поліцейському про розслідування, не відібрано письмових пояснень, не роз`яснені права щодо надання йому правової допомоги.

Крім того, при звільненні поліцейського Відповідач не виконав вимог, встановлених у п.п. 15, 16 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань, ч.ч. 6-10 ст. 18 Дисциплінарного статуту (не здійснено гласного дослідження обставин за участі поліцейського, не викликано у встановленому порядку, не одержано усних та письмових пояснень поліцейського), тому оскаржуваний наказ є безпідставним і протиправним.

Всупереч закону Відповідач перед прийняттям Наказу не викликав Позивача рекомендованим листом чи навіть по телефону для надання пояснень та доказів, позбавив можливості клопотати про залучення нових документів, додаткових свідчень від причетних осіб, ознайомитися з матеріалами службового розслідування, оскаржити його, користуватися правничою допомогою адвоката.

Порушення Відповідачем вказаних спеціальних норм суперечить також базовим вимогам правомірності рішення, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а саме - рішення суб`єкта владних повноважень має вчинятися з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Стосовно невиправданості застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, представник позивача зазначив, що позивач мав бездоганну поведінку, про що свідчать: характеристика позивача та відповідні нагороди про сумлінну працю та виконання службових обов`язків.

Відповідачем зі свого боку, не було належним чином встановлено в діях Позивача складу дисциплінарного проступку та не враховано сумлінне ставлення поліцейського до служби, а тому рішення комісії в частині накладення найсуворішого стягнення зі звільненням зі служби в поліції є повністю необґрунтованим.

Стосовно недотримання порядку складання висновку службового розслідування та ознайомлення позивача з наказом, представник зазначає, що оскільки у справі пояснення позивача відсутні, то висновок складений з порушенням Порядку без необхідних відомостей, які обов`язкові для описової частини документу.

Крім того, поліцейського має бути ознайомлено з наказом про звільнення, затвердженим висновком службового розслідування, матеріалами зібраними в його процесі, інакше порушується право на захист та можливість оскарження рішення у порядку ст. 24 Дисциплінарного статуту до прямого керівника.

Таким чином, з урахуванням численних порушень, позивач відмовився від ознайомлення із оскаржуваним наказом.

Стосовно поновлення позивача на службі в поліції та виплати середнього грошового забезпечення представник позивача зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Таким чином, позивач з урахуванням ч.1 ст. 235 КЗпП, підлягає поновленню на службі в поліції на посаді, з якої його було звільнено з дня наказу, та на користь позивача підлягає стягненню грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня наказу до дня фактичного виконання судового рішення.

Через канцелярію суду 06.03.2023 року (вхід. № ЕП/7142/23) від Головного управління НП в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечує та просить відмовити у їх задоволенні, з огляду на таке.

По-перше, стосовно тверджень позивача про порушення процедури службового розслідування представник відповідача зазначає, що у відповідності до частини 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 10 статті 14 Статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

На виконання даної норми Міністерством внутрішніх справ України було видано наказ від 07.11.2018 року № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».

Даним наказом затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України.

Отже спірні правовідносини врегульовано виключно вказаними вище нормативно-правовими документами.

В тексті вказаних вище документів відсутні обов`язки органів поліції повідомляти осіб відносно яких проводиться службове розслідування про ініціювання службового розслідування.

Також в тексті вказаних вище документів відсутні обов`язки щодо роз`яснення особам яких притягують до дисциплінарної відповідальності їх права на надання правової допомоги.

Більш того, у відповідності до пункту 2 частини 1 статті 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки. Тобто позивач в силу обов`язку знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, повинно було бути відомо про його право на отримання правової допомоги при проведенні відносно нього службового розслідування.

Представник Головного управління зазначає, що доводи представника позивача про незабезпечення права на надання пояснень не відповідають дійсності, та є введенням суду в оману, оскільки в матеріалах службового розслідування наявні пояснення позивача від 28.12.2022 року, відібрані в рамках службового розслідування, та написані позивачем власноручно.

Стосовно подання доказів в рамках службового розслідування, представник відповідача зазначає що позивач не звертався із клопотаннями, заявами, скаргами або рапортами щодо надання доказів, щодо витребування доказів або щодо отримання пояснень від інших осіб.

Стосовно доводів представника позивача про необхідність проведення службового розслідування у формі відкритого засідання, представник Головного управління звертає увагу, що дійсно пунктом 8 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893 передбачено, що за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб. Проте, таке рішення під час проведення службового розслідування відносно повивача уповноваженим керівником не приймалося. Прийняття такого рішення є правом, а не обов`язком керівника та здійснюється, як мінімум, на підставі звернення члена службової особи або особи відносно якої проводиться службове розслідування, чого також не було.

По-друге, стосовно аргументів щодо невиправданості застосування найсуворішого дисциплінарного стягнення у виді звільнення, представник Головного управління зазначає, що у відповідності до абзацу 4 частини 2 статті 29 Статуту дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Крім того, стосовно твердження представника позивача щодо бездоганної поведінки позивача, представник зазначає, що надані до суду грамоти видавались позивачу органами місцевого самоврядування, що не є компетентними в частині забезпечення правоохоронної діяльності та ще в період проходження позивачем служби в міліції, а також, в матеріалах службового розслідування наявна біографічна довідка позивача, з якої вбачається, що позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності 5 разів, за які йому було оголошено: догану від 31.05.2017 року, догану від 27.07.2018 року, сувору догану від 30.08.2019 року, сувору догану від 06.10.2020 року та зауваження від 16.06.2021 року.

Також, на момент видання оскаржуваного наказу, ОСОБА_1 був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани наказом Березівського РВП ГУНП в Одеській області від 30.12.2022 року №533, який до теперішнього часу не є скасованим або таким який втратив чинність.

По-третє, стосовно інших аргументів наведених представником позивача, представник Головного управління зазначає, що дійсно, згідно із підпунктом 12 пункту 2 розділу III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України голова дисциплінарної комісії після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України.

Проте, відповідно до матеріалів службового розслідування позивач не здійснював письмового волевиявлення щодо ознайомлення із матеріалами службового розслідування.

Більш того, будь-яких підтверджень щодо подання такого волевиявлення позивач до позовної заяви не надав.

Натомість, 05.01.2023 року працівники Березівського РВП ГУНП в Одеській області намагались ознайомити позивача із наказом ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 року №15, під час чого, позивач без надання будь-яких пояснень відмовився від ознайомлення із даним наказом, про що був складений акт №62/195 від 05.01.2023 року, копія якого наявна в матеріалах службового розслідування.

В свою чергу, 03.01.2023 року працівники Березівського РВП ГУНП в Одеській області намагались ознайомити позивача із наказом ГУНП в Одеській області від 12.01.2023 року №24 о/с, під час чого, позивач без надання будь-яких пояснень відмовився від ознайомлення із даним наказом, про що був складений акт №62/481 від 13.01.2023 року, копія якого наявна в матеріалах службового розслідування.

Також, щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу представник відповідача зазначає, що відповідно до ПКМУ №168 поліцейським виплачується додаткова винагорода, яка не є складовою грошового забезпечення, а є винагородою за несення служби в органах і установах в межах територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Зазначена винагорода до розрахунку середньоденного або середньомісячного грошового забезпечення не має ніякого відношення.

Ухвалою від 14 березня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про продовження строку на подачу відзиву на позовну заяву, продовжено такий строк, приєднано до матеріалів справи відзив на позовну заяву, задоволено клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Розгляд справи продовжено за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Розпочато розгляд справи спочатку та призначено підготовче засідання.

Ухвалою, що занесена до протоколу підготовчого засідання від 28.03.2023 року задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків, викликано в судове засідання в якості свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідь на відзив до суду не надходила.

Ухвалою, що занесена до протоколу підготовчого засідання від 05.09.2023 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті на 26.09.2023 року.

На відкрите судове засідання з`явився позивач, його представник та представник відповідача, викликані у судове засідання свідки не з`явились. Відповідно до наявних в матеріалах справи розписках позивач самостійно зобов`язувався вручити повістки свідкам по справі.

У вступному слові позивач підтримав заявлені позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні.

Представник позивача також, підтримав викладені у позовній заяві доводи та наполягав на задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача проти заявлених вимог заперечував та просив відмовити у їх задоволенні в повному обсязі.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши вступні слова сторін по справі, дослідивши наявні в матеріалах справи обставини та докази на їх підтвердження, відеозапис, судом встановлено такі факти та обставини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується паспортом № НОМЕР_2 . (а.с.21 зворотній бік)

Відповідно до службового посвідчення, спеціальний жетон № 0041167, ОСОБА_1 старший уповноважений, капітан поліції ГУ НП в Одеській області. (а.с.23 зворотній бік)

Крім того, судом встановлено, що позивач був нагороджений:

- Почесною грамотою від імені Одеської обласної організації Професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України з нагоди святкування Дня Конституції України; ( а.с.15 зворотній бік)

- Грамотою за багаторічну сумлінну працю, високий професіоналізм, активну громадську позицію та з нагоди Дня Конституції України від червня 2017 року; (а.с.17)

- Грамотою за високий професіоналізм, сумлінне виконання службових обов`язків, вагомий особистий внесок у забезпечення законності правопорядку та з нагоди професійного свята Дня Національної поліції України 04.07.2018 року; (а.с.17 зворотній бік)

- Грамотою за сумлінне та професійне виконання службових обов`язків і завдань, вагомий внесок в охорону правопорядку в Березівській ОТГ та з нагоди Дна Національної поліції України від 04.07.2019 року; (а.с.18)

- Нагороджений відомчою заохочувальною відзнакою Національної поліції України медаллю « 10 років сумлінної служби» наказ від 03.07.2020 року № 710о/с; (а.с.18 зворотній бік)

- Почесною грамотою за самовіддану плідну працю, високий професіоналізм та з нагоди відзначення Дня Конституції України від 28.06.2022 року; (а.с.19 зворотній бік)

- Пам`ятною медаллю « 95 років карному розшуку України» відповідно до наказу № 10-14 від 15.04.2014 року; (а.с.22)

- Відзнакою «Міліція України безпека держави» відповідно до наказу № 25-13/2 від 10.11.2013 року. (а.с.22 зворотній бік)

Так, судом встановлено, що за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП полковника поліції В.Капуляка від 24.12.2022 року № 55/2661, за фактом перебування 24.12.2022 року на службі з ознаками алкогольного сп`яніння старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , на підставі наказу ГУНП від 26.12.2022 року № 2484 було проведено службове розслідування у формі письмового провадження (а.с. 58-60).

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що 24.12.2022 року до УГІ ГУНП із Березівського районного відділу поліції ГУНП надійшла інформація про перебування на службі старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах з порожнини рота, почервоніння очей, тремтіння пальців рук).

Цього ж дня о 10:30 у приміщенні Березівського РВП ГУНП заступником начальника цього ж підрозділу поліції, полковником поліції ОСОБА_2 було виявлено капітана поліції ОСОБА_1 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що він погодився поїхавши до Березівської ЦМЛ. Вже в приміщенні Березівської ЦМЛ ОСОБА_1 було запропоновано пройти тест за допомогою спеціального технічного засобу «Drager». Результат о 13:09 складав 0,41 проміле. Проте ОСОБА_1 бажав додатково пройти медичне обстеження в лікарні.

За результатами медичного огляду було складено акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських засобів, що знижують увагу та швидкість реакції, від 24.12.2022 року №9 про перебування капітана поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння, алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 - показав 0,23 проміле алкоголю в крові.

Згідно стройової записки Березівського РВП ГУНП станом на 24.12.2022 року капітан поліції ОСОБА_1 перебував на службі.

Крім того, матеріалами службового розслідування встановлено, що наказом ГУНП від 05.02.2021 року № 156 о/с капітана поліції ОСОБА_1 було призначено на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського РВП ГУНП.

Відповідно до службової документації наданої Березівським РВП ГУНП з капітаном поліції ОСОБА_1 були проведенні заняття зі службової підготовки і ознайомлення останнього з нормативно-розпорядчими документами, які регламентують діяльність поліції.

Разом з тим, встановлено, що наказом Березівського РВП ГУНП від 30.12.2022 № 533 за порушення службової дисципліни, що виразилося у не повідомленні про дорожньо-транспортну пригоду 23.12.2022, свідком якої він став, за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», старшому оперуповноваженому СКП Березівського РВП ГУНП капітану поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану.

Опитаний під час службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 у своєму письмовому поясненні зазначив, що 23.12.2022 після 20:30 він вживав алкогольні напої, зокрема горілку, за місцем мешкання свого товариша. В подальшому о 22:05 за капітаном поліції ОСОБА_1 на автомобілі «Хонда Акорд» приїхав його батько, після чого останні поїхали до місця свого мешкання. Рухаючись дорогою, в автомобілі виникла технічна несправність, внаслідок чого транспортний засіб різко змінив напрямок руху та виїхав на бордюр, отримавши механічні пошкодження. Повідомити про дорожньо-транспортну пригоду на спеціальну лінію « 102» капітан поліції ОСОБА_1 не зміг, так як на той час, нібито, був відсутній мобільний зв`язок. У подальшому останній пішов до Березівського РВП ГУНП щоб повідомити про вказану подію. Через деякий час, повернувшись на місце ДТП, капітан поліції ОСОБА_1 побачив працівників поліції. Стосовно його батька за фактом ДТП було складено адміністративний протокол за статтею 124 КУпАП, після чого учасники події поїхали додому. 24.12.2022 о 08:40 капітан поліції ОСОБА_1 прибув до Березівського РВП ГУНП на своє робоче місце. Цього ж дня у приміщенні вказаного підрозділу поліції підполковник поліції ОСОБА_2 підійшов до капітана поліції ОСОБА_1 та повідомив, що від останнього чути запах етилового спирту. Капітан поліції ОСОБА_1 заперечив вказаний факт, однак згадав, що вранці перед роботою він випив заспокійливий засіб «Корвалол» на основі етилового спирту, так як не міг заспокоїтися з приводу ДТП за участю свого батька. Після зауваження підполковника поліції ОСОБА_2 , капітан поліції ОСОБА_5 розхвилювався та повідомив, що йому потрібно вжити заспокійливий препарат. Після цього капітану поліції ОСОБА_5 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що останній погодився. У подальшому підполковником поліції ОСОБА_2 спільно із капітаном поліції ОСОБА_3 було доставлено капітана поліції ОСОБА_1 до Березівської ЦМЛ, де останньому було виміряно тиск та запропоновано пройти освідуваня на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер», однак потрібно було деякий час зачекати коли привезуть до лікарні зазначений прилад. Надалі до Березівської ЦМЛ прибули працівники СРПП Березівського РВП ГУНП з алкотестером «Драгер», які запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, на що він погодився. Результат - 0,41 проміле. З цього приводу капітан поліції ОСОБА_1 був дуже здивований, тому забажав додатково пройти тестування алкотестером медичних працівників «Алкофор», результат якого склав 0,21 проміле. Після цього капітан поліції ОСОБА_1 не погодившись із результатом, так як на його думку не перебував в стані алкогольного сп`яніння, додатково здав кров та сечу для медичного освідування. Надалі капітан поліції ОСОБА_1 повернувся до приміщення Березівського РВП, де ніс службу до кінця робочого дня.

На підставі проведеного аналізу наявних відеофайлів встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 у приміщенні Березівської центральної міської лікарні перебував у алкогольному сп`янінні, при цьому останній намагався вжити заходів для зниження результатів алкотестеру з метою уникнення відповідальності, зокрема можливим полосканням ротової порожнини між повторними спробами пройти тестування на стан алкогольного сп`яніння. Крім того слід звернути увагу на те, що капітан поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування повідомив, що ввечері 23.12.2022 він вживав горілку та вранці 24.12.2022 прийняв заспокійливий засіб «Корвалол», знаючи що зазначений лікарський препарат у своєму складі містить етанол (етиловий спирт).

З урахуванням викладеного, капітан поліції ОСОБА_1 своїми діями, пов`язаними з перебуванням на службі у нетверезому стані та вчиненні дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, дискредитував звання поліцейського.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією обставин, які пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , не встановлено. Однак обставинами, що обтяжують відповідальність старшого капітана поліції ОСОБА_1 є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення та у стані алкогольного сп`яніння.

Таким чином, зважаючи на наявні матеріали службового розслідування та файли відеозаписів, у діях капітана поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що виявилося в порушенні вимоги пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, пунктів 2.1, 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУНП від 01.02.2021 № 177, пункту 5 Посадової інструкції від 08.02.2022 № 62/1370, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, вчиненні дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, не сприянні керівникові в дотриманні службової дисципліни, перебуванні на службі у нетверезому стані, у самоусуненні від належного виконання своїх службових обов`язків, зокрема в частині не виконання зобов`язань: не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання поліцейського; дотримуватись службової дисципліни, внутрішнього розпорядку діяльності поліцейського, ужиття заходів щодо недопущення надзвичайних подій.

За результатами проведеного стосовно капітана поліції ОСОБА_1 службового розслідування дисциплінарною комісією складено Висновок службового розслідування від 03.01.2023 року за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції ОСОБА_6 від 24.12.2022 року. (а.с.153-161)

Так, на виконання висновку про результати службового розслідування, 04.01.2023 року ГУ НП в Одеській області було прийнято наказ №15 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб Березівського РВП ГУНП в Одеській області», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18, пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, пункту 5 посадової інструкції від 08.02.2022 № 62/1370, пунктів 2.1 та 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області, вирішено звільнити зі служби в поліції. (а.с.162 зворотній бік - 164)

Також, судом встановлено та матеріалами службового розслідування підтверджено, що ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення із вказаним наказом про звільнення, про що свідчить складений Акт про відмову від ознайомлення з наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023 року № 15 «Про застосування дисциплінарного стягнення до посадових осіб Березівського РВП ГУНП в Одеській області» капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 05.01.2023 року. (а.с.165 зворотній бік)

Наказом №24 о/с від 12.01.2023 року (по особовому складу), відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) з 13 січня 2023 року капітана поліції ОСОБА_1 (0041167), старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області.

Вислуга років на день звільнення у календарному обчисленні для виплати надбавки за вислугу років складає - 14 років 04 місяці 25 днів.

Рекомендовано капітану поліції ОСОБА_7 добровільно відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, у сумі 2119,28 грн.

Підстава: наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04 січня 2023 року № 15. (а.с.54 зворотній бік)

Також, судом встановлено, що від вказаного наказу позивач відмовився від ознайомлення, про що свідчить Акт про відмову від ознайомлення з наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 12.01.2023 № 24 о/с капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 13.01.2023 року. (а.с.55 зворотній бік)

Крім того, судом встановлено, що на час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності позивач мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді «суворої догани», оголошене наказом № 533 від 30.12.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого СКП Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області». (а.с. 143-144)

Також, судом було досліджено Акт медичного огляду № 9 ОСОБА_1 , здійсненого в той самий день 24.12.2022 року, в якому зафіксовано, що зовнішній вигляд обстежуваної особи без особливостей; поведінка адекватна; стан свідомості в свідомості; мовна здатність не порушена; вегетативно-судинні реакції без особливостей; дихання не змінне; пульс 80, артеріальний тиск 120/70; рухова сфера не порушена; ознаки нервово-психічних порушень не виявлено; вживання алкоголю заперечує, вранці сироп від кашлю «Бронхолітин» - 2 ст.л.; запаха алкоголю з рота є; алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 - 0,23 проміле; висновок та діагноз за результатами огляду ОСОБА_1 не перебуває у стані алкогольного сп`яніння. Заключний діагноз (за результатами огляду та тестів): перебуває у стані алкогольного сп`яніння. (а.с.140зворотній бік - 141)

Позивач не погодившись із прийнятим наказом про звільнення його зі служби в поліції звернувся до суду з цим позовом, щодо його оскарження.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не належать задоволенню, з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (надалі Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (надалі Порядок № 893).

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

Так, представник позивача зазначив, що відповідач належним чином не повідомив Позивача про ініціювання службового розслідування, не забезпечив можливість надати письмове пояснення та докази щодо предмета службового розслідування і відсутності дисциплінарного проступку, не викликав у дисциплінарну комісію, чим порушив закон і право на захист.

Відповідач заперечував проти таких доводів, та зазначив, що доводи представника позивача про незабезпечення права на надання пояснень не відповідають дійсності, оскільки в матеріалах службового розслідування наявні пояснення позивача від 28.12.2022 року, відібрані в рамках службового розслідування, та написані позивачем власноручно. Крім того, у Головного управління відсутні обов`язки щодо повідомлення особи про ініціювання стосовного нього службового розслідування.

Надаючи оцінку цим доводам та запереченням сторін, суд виходить із застосування таких норм права.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Аналогічні права поліцейського передбачені Порядком № 893, а саме: відповідно до п. 2 розділу ІУ Порядок № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Одночасно, частиною 3 ст.18 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Таким чином, чинним законодавством, що регулює порядок проведення службового розслідування передбачено забезпечення права поліцейського на захист.

Відповідно до ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що опитаний капітан поліції ОСОБА_1 надав письмові пояснення стосовно події 24.12.2022 року, які зафіксовані в матеріалах службового розслідування.

Враховуючи викладені та встановлені обставини, суд доходить висновку, що позивачу було відомо про проведення службового розслідування з підстав перебування в стані алкогольного сп`яніння, відповідачем дотримані умови надання права позивачу на захист та позивач добровільно таким правом скористався, надавши письмові пояснення. Тому наведені представником позивача доводи щодо неповідомлення про службове розслідування та не надання можливості надати пояснення відхиляються судом у зв`язку з їх безпідставністю.

По суті виявлених порушень суд зазначає таке.

Так, висновком службового розслідування встановлено, що 24.12.2022 року до УГІ ГУНП із Березівського районного відділу поліції ГУНП надійшла інформація про перебування на службі старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах з порожнини рота, почервоніння очей, тремтіння пальців рук).

Цього ж дня о 10:30 у приміщенні Березівського РВП ГУНП заступником начальника цього ж підрозділу поліції, полковником поліції ОСОБА_2 було виявлено капітана поліції ОСОБА_1 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що він погодився поїхавши до Березівської ЦМЛ. Вже в приміщенні Березівської ЦМЛ ОСОБА_1 було запропоновано пройти тест за допомогою спеціального технічного засобу «Drager». Результат о 13:09 складав 0,41 проміле. Проте ОСОБА_1 бажав додатково пройти медичне обстеження в лікарні.

За результатами медичного огляду було складено акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських засобів, що знижують увагу та швидкість реакції, від 24.12.2022 року №9 про перебування капітана поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння, алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 - показав 0,23 проміле алкоголю в крові.

З цього приводу позивач зазначив, що алкогольні напої вживав напередодні ввечері, після закінчення робочого дня, однак 24.12.2022 року у зв`язку з сімейними обставинами, а саме хвилюванням за батька, який потрапив у ДТП, позивач прийняв «Корвалол», але алкоголь не вживав.

Представник відповідача щодо цього заперечував з підстав встановлених матеріалами службового розслідування.

Надаючи оцінку вказаним доводам та запереченням сторін, суд виходить із такого.

Позивач у судовому засіданні та відповідно до матеріалів службового розслідування не заперечує, що напередодні 23.12.2022 року вживав алкогольні напої, що було підтверджено результатами спеціального технічного засобу «Drager» про наявність в організмі 0,41 проміле етилового спирту, проте з`явився на роботі з метою надання безпосередньому керівнику рапорту про неможливість несення служби 24.12.2022 року.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до Акту медичного огляду №9 здійсненого в той самий день 24.12.2022 року, встановлено, що зовнішній вигляд обстежуваної особи без особливостей; поведінка адекватна; стан свідомості в свідомості; мовна здатність не порушена; вегетативно-судинні реакції без особливостей; дихання не змінне; пульс 80, артеріальний тиск 120/70; рухова сфера не порушена; ознаки нервово-психічних порушень не виявлено; вживання алкоголю заперечує, вранці сироп від кашлю «Бронхолітин» - 2 ст.л.; запаха алкоголю з рота є; алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 - 0,23 проміле; висновок та діагноз за результатами огляду ОСОБА_1 не перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Заключний діагноз (за результатами огляду та тестів): перебуває у стані алкогольного сп`яніння. (а.с.140 зворотній бік - 141)

Тобто, наявними в матеріалах справи доказами підтверджується факт порушення позивачем службової дисципліни, який виразився у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Посилання позивача та представника позивача, що встановлено 0,23 проміле не є підтвердженням перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння з посиланням на те, що позивач не є водієм та з посиланням на відповідь на адвокатський запит наданий т.в.о. генерального директора Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи відхиляються судом, з огляду на таке.

Так, в Україні передбачена максимальна кількість алкоголю в крові водія 0,2 проміле.

Тобто це норма, яка дозволяє контролювати свою поведінку, критично мислити та швидко реагувати не несподівані ситуації.

Відповідно до посадової інструкції Старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 до його завдань, обов`язків та повноважень входить: здійснення координації та методичне керівництво по розкриттю розбійних нападів та пограбувань, розкриттю злочинів; відпрацьовування організаційних та практичних заходів щодо запобігання та виявлення злочинної діяльності; надання методичної допомоги підлеглим; координація оперативно-розшукуваної діяльності; за дорученням начальника поліції очолювання оперативної групи з розкриття злочинів тощо.

Таким чином, суд доходить висновку, що виконання службових обов`язків позивача також потребує чіткої координації, швидкого мислення та реагування, що не дозволяє перебувати в стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, суд зазначає, що суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок, є той факт, що Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022, затвердженим Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє на теперішній час, тобто той стан, коли з 24.02.2022р. на співробітників поліції покладено виконання своїх функціональних обов`язків, так і додаткових повноважень і завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України. Український народ розраховує на те, що поліцейські, як представники держави, будуть сумлінно виконувати свої обов`язки.

З метою нормалізації обстановки в державі, забезпечення захисту та охорони державного кордону, протидії злочинності, підтримання громадської безпеки та порядку, створення умов для належного функціонування органів державної влади, місцевого самоврядування та інших інститутів громадського суспільства, запобігання спробам захоплення державної влади чи зміни конституційного ладу шляхом насильства, особовий склад Національної поліції було переведено на посилений варіант несення служби з 24.02.2022р.

Під час дії воєнного стану до працівника поліції висунуті більш жорсткі вимоги щодо дотримання службової дисципліни та безпосередньо здійсненні своєї службової діяльності.

Крім того, Національною поліцією України прийнято наказ від 19.07.2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», відповідно до якого вжиті додаткові жорсткі заходи, спрямовані на зміцнення службової дисципліни та запобіганню вчиненню поліцейськими правопорушень та керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві застосовувати за результатами службових розслідувань… перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Отже, позивач, будучи поліцейським, мав враховувати специфіку своєї служби та передбачати, що він може бути викликаний на службу в будь-який час. А зважаючи на те, що в країні діє воєнний стан, позивач мав би постійно знаходитися в стані готовності заступити на службу в будь-який день.

Оцінюючи у означеному аспекті підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності суд звертає увагу, що перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння є грубим порушенням службової дисципліни та достатньою підставою для застосування до капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Вчинений позивачем проступок свідчить про повне нехтування та зневажання своїм статусом та посадою поліцейського, проявленим абсолютно безвідповідальним ставленням його до Українського народу, якому він зобов`язаний служити, недотриманням своїх службових обов`язків, що є грубим порушенням службової дисципліни та абсолютно дискредитує позивача як поліцейського.

З урахуванням встановлених у справі обставин, суд вважає, обґрунтованими доводи представника ГУНП в Одеській області про те, що вчинений позивачем проступок під час дії воєнного стану на території України, з урахуванням особливостей проходження служби, несумісний з високим званням поліцейського.

Стосовно відповіді на адвокатський запит наданий т.в.о. генерального директора Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи вих. № 2049-05 від 25.08.2023 року, в якому зазначено, що відповідно до результатів газохроматографічного дослідження від 02.01.2023 року проведеного в лабораторії судово-токсикологічного відділення КУ Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи в крові та сечі ОСОБА_1 виявлений етиловий спирт в концентрації в крові 0, 29 %, в сечі 0, 51 % та враховуючи вищезазначене можна зробити висновок, що станом на 24.12.2022 року 13 год. 14 хв. концентрація етилового спирту в крові ОСОБА_1 становила 0, 29 %, що у відповідності до таблиці функціональної оцінки концентрації алкоголю в крові є такою, яка не має впливу алкоголю на організм, суд зазначає, що докази мають бути достовірними, тобто такими, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Разом з цим цей лист не є таким доказом, оскільки з його змісту вбачається, що газохроматографічне дослідження крові та сечі ОСОБА_1 , на підставі якого робиться наведений у листі висновок, було проведено 02.01.2023 року, в той час як спірні правовідносини мали місце 24.12.2022 року і саме доказами, які мали місце на дату 24.12.2022 мають доводитися наявність чи відсутність факту алкогольного сп`яніння позивача у цей день.

В той же час суд зазначає, що відповідно до Акту медичного огляду №9 ОСОБА_1 , здійсненого в той самий день 24.12.2022 року, встановлено, що зовнішній вигляд обстежуваної особи без особливостей; поведінка адекватна; стан свідомості в свідомості; мовна здатність не порушена; вегетативно-судинні реакції без особливостей; дихання не змінне; пульс 80, артеріальний тиск 120/70; рухова сфера не порушена; ознаки нервово-психічних порушень не виявлено; вживання алкоголю заперечує, вранці сироп від кашлю «Бронхолітин» - 2 ст.л.; запаха алкоголю з рота є; алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 - 0,23 проміле; висновок та діагноз за результатами огляду ОСОБА_1 не перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Заключний діагноз (за результатами огляду та тестів): перебуває у стані алкогольного сп`яніння. (а.с.140 зворотній бік - 141).

Цей доказ не спростований.

Також суд зазначає, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією обставин, які пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , не встановлено. Однак обставинами, що обтяжують відповідальність старшого капітана поліції ОСОБА_1 є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення та у стані алкогольного сп`яніння.

Таким чином, зважаючи на наявні матеріали службового розслідування та файли відеозаписів, у діях капітана поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що виявилося в порушенні вимоги пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, пунктів 2.1, 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУНП від 01.02.2021 № 177, пункту 5 Посадової інструкції від 08.02.2022 № 62/1370, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, вчиненні дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, не сприянні керівникові в дотриманні службової дисципліни, перебуванні на службі у нетверезому стані, у самоусуненні від належного виконання своїх службових обов`язків, зокрема в частині не виконання зобов`язань: не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання поліцейського; дотримуватись службової дисципліни, внутрішнього розпорядку діяльності поліцейського, ужиття заходів щодо недопущення надзвичайних подій.

За змістом Присяги працівників поліції, останні, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягають вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (ст. 64 Закону № 580).

Судом відхиляються доводи позивача, що він з`явився на службу з метою звернення до керівництва із рапортом про неможливість виконання своїх обов`язків, адже до суду не надано доказів на підтвердження такого наміру позивача, крім того, відповідачем підтверджено, що такого рапорту до керівництва позивача надано не було.

З приводу не ознайомлення позивача із матеріалами службового розслідування, суд зауважує, що чинним законодавством не встановлено обов`язку відповідача знайомити із службовим розслідуванням особу, щодо якої воно проводиться.

Натомість чинним законодавством передбачено право особи знайомитися із матеріалами службового розслідування. В той же час, таким правом позивач не скористався, заяв клопотань чи рапорту про ознайомлення відповідачу не подавав. Доказів зворотного до суду не надано і судом не встановлено. З огляду на викладене такі посилання позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Таким чином, суд доходить висновку, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського, дискредитують правоохоронний орган влади в цілому. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

При цьому, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Пунктами 1, 2 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За статтею 19 цього ж Закону у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Отже, обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Як вже зазначалось судом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

З урахуванням викладеного вище, суд вважає, що позивач власними діями порушив Закон України "Про Національну поліцію", Дисциплінарний статут Національної поліції, Присягу на вірність Українському народові.

Щодо застосованого до позивача дисциплінарного стягнення суд зазначає таке.

Як зазначалось вище, порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з п. 2 ч. 6 вказаної статті, обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Суд встановив, що на час притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді «суворої догани», оголошене наказом № 533 від 30.12.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого СКП Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області».

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного Статуту).

Згідно з п.8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Відповідно до статті 1 Закону України від 2 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію", який набув чинності 07.11.2015 року (далі - Закон № 580-VIII), Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Таким чином, працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач склав присягу "з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов?язки", тим самим взяв на себе підвищені вимоги, які пред?являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу №15 Головного управління національної поліції України в Одеській області від 04 січня 2023 року.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про правомірність накладення на позивача дисциплінарного стягнення, суд доходить висновку, що відповідач при прийнятті наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 24 о/с від 12.01.2023 року в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції діяв на підставі, у межах повноважень, та у спосіб передбачений законодавством України.

Тому відсутні правові підстави для задоволення решт позовних вимог про поновлення на роботі позивача та стягнення грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня наказу від 04.01.2023 року та дня фактичного виконання рішення суду.

Таким чином, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно із ч. 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

У зв`язку з тим, що судові витрати пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз в цій справі відсутні, жодні судові витрати не належать стягненню з позивача на користь відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області(, місцезнаходження: 65014, м. Одеса, вул. Єврейська, 12) про визнання протиправним та скасування наказу № 15 від 04 січня 2023 року та поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 295,297 КАС України, з урахуванням п.п.15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано « 05» жовтня 2023 року.

Суддя Л.Р. Юхтенко

.