Справа № 420/26996/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

09 жовтня 2023 року м. Одеса
До Одеського окружного адміністративного суду 04.10.2023 надійшла позовна заява приватного підприємства «ВС-СЕРВІС» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, в якій позивач просить суд:
1. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19 жовтня 2021 року №3255183/34506837 про відмову в реєстрації податкової накладної;
2. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №589 від 15 вересня 2021 року, що подана приватним підприємством «ВС-СЕРВІС», днем її фактичного подання - 27.09.2021 року;
3. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 27 січня 2022 року №3719874/34506837 про відмову в реєстрації податкової накладної;
4. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1042 від 29 грудня 2021 року, що подана приватним підприємством «ВС-СЕРВІС», днем її фактичного подання - 24.01.2022 року.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
На виконання вимог податкового законодавства та у зв`язку з наданням транспортно- експедиторських послуг ПП «ВС-СЕРВІС» складено податкові накладні: № 589 від 15.09.2021 р. та №1042 від 29.12.2021 року та направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, але в подальшому отримано квитанції від податкового органу, відповідно до яких податкові накладні прийнято, але їх реєстрація зупинена.
Відповідно до відомостей, зазначених в квитанціях, є незрозумілим, який саме обсяг документів є достатнім для спростування сумнівів комісії податкового органу та прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, відсутній чіткий перелік документів, яких невистачило комісії для прийняття позитивного рішення про реєстрацію податкових накладних. Незважаючи на таку невизначеність, ПП «ВС-СЕРВІС» було надано письмові пояснення та уся первинна документація, яка підтверджує реальність, обґрунтованість та законність наявна господарської операції.
В оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних не міститься конкретної інформації щодо причин та підстав для його прийняття, натомість воно містить загальну фразу про те, що причиною його прийняття є ненадання платником податків копій документів.
При цьому, в жодному з зазначених рішенні не визначено, які саме документи відсутні чи недостатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, в графі «додаткова інформація», де зазначаються конкретні документи, нічого не вказано. Не підкреслено документів, які не надані, що є порушенням Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520.
Отже, податковим органом не прийнято до уваги та не надано належної оцінки поданих позивачем документів і пояснень з повним розкриттям змісту кожної окремої фінансово-господарської операцій, яка повністю відповідає меті господарської діяльності ПП «ВС-СЕРВІС», економічної доцільності таких правочинів та можливістю здійснення таких фінансово-господарських операцій.
Вважаючи вказані рішення податкового органу протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Одночасно в прохальній частині позову ПП «ВС-СЕРВІС» просить суд визнати поважними причини пропуску підприємством строку на звернення до суду та поновити його, посилаючись на наступне. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, режим воєнного стану продовжувався і по сьогоднішній день. Щоденні проблеми з якими зіткнулось кожне підприємство: повітряні тривоги; тривалі відключення енергетичного забезпечення, у зв`язку із ракетними обстрілами об`єктів енергетичної інфраструктури; переміщення персоналу в інші регіони країни та за межі країни, задля збереження власного життя та життя близьких, не сприяли у 2022-2023 роках повноцінній роботі підприємства, тому позов подається за першої можливість його підготовки та копіювання додатків до нього. До позову додані докази зупинення роботи підприємства та скорочення робочого часу: наказ директора ПП «ВС-СЕРВІС» від 24.02.2022 №2 Про надання відпустки без збереження заробітної плати; наказ №2/1-ОК від 01.03.2022 Про робочі дні та норму робочого часу; наказ №4 від 25.04.2022 Про надання відпустки без збереження заробітної плати; штатний розпис з 01.01.2022; штатний розпис з 01.01.2023; відомості про нарахування заробітної плати застрахованим особам з січня 2022 року по червень 2023 року.
Надаючи правову оцінку викладеним обставинам та наданим доказам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
Відповідно до пункту 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації.
В подальшому, дія воєнного стану в України постійно продовжувалась та діє по сьогоднішній день.
У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.
Верховний суд України у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків».
04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.
Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001р.).
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.
Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.
Відтак суд вважає за доцільне клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з даною позовною заявою.
Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.
Зазначений спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства та підсудний Одеському окружному адміністративному суду.
Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені ст. 170 КАС України - відсутні.
Частиною 3 статті 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
З урахуванням положень ч.3 ст.257 КАС України дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.7 ст.262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Відповідно визначених ч.2 ст.257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суддя дійшов висновку, що дана справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними ст.262 КАС України.
Керуючись ст.ст. 12, 120, 122, 160, 161, 171, 248, 257, 262 КАС України, суддя
Клопотання приватного підприємства «ВС-СЕРВІС» про поновлення пропущеного строку на звернення до суду задовольнити.
Поновити приватному підприємству «ВС-СЕРВІС» пропущений строк на звернення до суду з даною позовною заявою.
Прийняти до розгляду позовну заяву приватного підприємства «ВС-СЕРВІС».
Відкрити провадження у адміністративній справі за позовною заявою приватного підприємства «ВС-СЕРВІС» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.
Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Згідно зі ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
З урахуванням викладеного, у разі своєчасного виконання сторонами своїх прав та обов`язків щодо подання та направлення до суду у встановлених КАС України випадках заяв по суті справи (відзив на позовну заяву (відзив) з доказами по справі не шляхом здачі вказаних заяв до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв`язку, необхідно про надіслання відповідних заяв засобами поштового зв`язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.
У разі неотримання судом відповідних заяв та доказів з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень іншими засобами зв`язку, суд буде вирішувати питання про подальший розгляд справи у встановлені судом в ухвалі суду строки.
Копію ухвали направити сторонам у справі, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.
Справа розглядатиметься суддею одноособово.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА