Справа № 420/22458/23
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Київської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Київська окружна прокуратура міста Одеси звернулася в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправною бездіяльність Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради щодо незабезпечення приведення у стан готовності захисної споруди № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, у стан готовності з метою використання її за призначенням; зобов`язати Комунальне підприємство «Сервісний центр» Одеської міської ради вчинити дії щодо забезпечення приведення у стан готовності захисної споруди № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, у стан готовності з метою використання її за призначенням.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що Комунальне підприємство «Сервісний центр» Одеської міської ради є балансоутримувачем захисної споруди № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11. В травні 2023 р. за участю представників цього закладу було проведено оцінку стану готовності, експлуатації і використання вказаної захисної споруд, за результатами якої складено акт, відповідно до якого сховище оцінюється як «обмежено готове» до використання за призначенням. Фактично балансоутримувачем не виконуються покладені на нього законодавством обов`язки щодо утримання споруди цивільного захисту у готовності до використання за призначенням. В свою чергу, така бездіяльність в умовах воєнної агресії проти України, введення воєнного стану, ракетних ударів по м. Одесі та Одеській області, використання дронів-камікадзе утворює загрозу, так як сховище не здатне забезпечити захист цивільного населення, що зумовило прокурора звернутися до суду із даним позовом.

Ухвалою судді від 04.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

14.09.2023 до суду від Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що відповідно до рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради № 256 від 27.10.2022 про «Про передачу Комунальному підприємству «Сервісний центр» на баланс та закріплення за ним на праві господарського відання захисних споруд цивільного захисту», Комунальним підприємством «Сервісний центр» здійснюється утримання захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11 (№ 56921). На виконання вищевказаного рішення Виконавчого комітету Одеської міської між КП «ЖКС «Вузівський» та КП «Сервісний центр» ради, 12.01.2023 р. підписано Акт приймання-передачі захисної споруди цивільного захисту, яка розташована за адресою: м. Одеса, вул. вул. Суднобудівна, 11. Відповідно до Акту приймання-передачі захисної споруди цивільного захисту від 12.01.2023 р., працівниками КП «Сервісний центр» встановлено, що захисна споруда цивільного захисту (далі - ЗСЦЗ) знаходиться у незадовільному стані, не відповідає вимогам Наказу МВС України № 579 від 09.07.2018р. та фактично потребує капітального ремонту. Тобто, на момент підписання Акту приймання-передачі ЗСЦЗ, вказаний об`єкт вже знаходився у незадовільному стані. Звертає увагу, що КП «Сервісний центр» здійснює свою діяльність лише за рахунок бюджетних призначень виділених Одеською міською радою, а тому вважає необхідним надати пояснення, щодо фінансування поточного утримання та капітального ремонту ЗСЦЗ, які знаходяться у господарському віданні КП «Сервісний центр». Департамент міського господарства, як головний розпорядник бюджетних коштів, надає КП «Сервісний центр» лімітну довідку про бюджетні асигнування на відповідний рік та затверджує план використання бюджетних коштів. У зв`язку із тим, що ЗСЦЗ № 56921 перебуває у комунальній власності, його утримання фінансується за рахунок міського бюджету власником, тобто Одеською міською радою, через головного розпорядника бюджетних коштів. КП «Сервісний центр» здійснюються заходи щодо поточного утримання та капітальних ремонтів захисних затверджених бюджетних асигнувань. Київською окружною прокуратурою м. Одеси передчасно та необґрунтовано подано позов у зв`язку із тим, що питання про наявність протиправної бездіяльності з боку КП «Сервісний центр» потребує більш ретельного, об`єктивного та ширшого вивчення. Позивачем не прийнято до уваги те, що КП «Сервісний центр» з початку 2023 року отримало у господарське відання не одну, а більше 50 ЗСЦЗ. Фактично, усі передані до КП «Сервісний центр» ЗСЦЗ потребують капітального ремонту, про що зазначалось у кожному Акті приймання-передачі ЗСЦЗ. У зв`язку із тим, що усі ЗСЦЗ які були передані у господарське відання до КП «Сервісний центр» потребують капітального ремонту, а фінансування на проведення ремонтно-відновлювальних робіт на ЗСЦЗ відбувалось частково у лютому, а потім частково у липні 2023 року (з інтервалом у 5 місяців), на підприємстві було затверджено орієнтовний план з виконання заходів, щодо проведення ремонтно-відновлювальних робіт по усім 58 ЗСЦЗ. Відповідно до вказаного плану, здійснення заходів щодо проведення капітального ремонту по ЗСЦЗ, яка розташована за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11 (№ 56921) з урахуванням обсягів фінансування було заплановано на вересень 2023 року. З моменту отримання Комунальним підприємством «Сервісний центр» у господарське відання (починаючи 3 січня 2023 року) більше 50 ЗСЦЗ, Комунальним підприємством «Сервісний центр» відповідно до обсягів фінансування, постійно вживались та вживаються заходи щодо проведення ремонтно-відновлювальних робіт по усім ЗСЦЗ у цілому. Загалом, для визначення вартості проведення капітальних ремонтів по ЗСЦЗ проведено 50 процедур закупівель (відкритих торгів) з виготовлення ПКД (деякі ще тривають) та 18 процедур закупівель (відкритих торгів) по проведенню капітальних ремонтів по ЗСЦЗ. Звертає увагу, що кожна процедура закупівель займала у середньому від 14-20 днів.

18.09.2023 до суду від третьої особи Одеської міської ради надійшли пояснення щодо позову, в яких остання просить відмовити у задоволенні позову, зважаючи на те, що у Київської окружної прокуратури м. Одеси відсутні підстави для звернення до суду із даним позовом. Крім того, зазначено, що Одеською міською радою в межах власної компетенції вживаються необхідні дії з метою фінансування заходів для забезпечення належного утримання в належному стані захисних споруд цивільного захисту, зокрема, і захисної споруди цивільного захисту № 56921, тоді як утримання захисної споруди до використання за призначенням здійснюється КП «Сервісний центр» як балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту. Звертаючись із цим позовом, прокуратура намагається зобов`язати відповідача привести у стан готовності захисну споруди № 56921 у судовому порядку, натомість, такі дії вже проводяться КП «Сервісний центр» у робочому порядку.

Ухвалою суду від 19.09.2023 в задоволенні клопотань представників Комунального підприємства «Сервісний центр» та Одеської міської ради із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відмовлено.

22.09.2023 до суду від Київської окружної прокуратури міста Одеси надійшла відповідь на відзив, згідно з яким у відповідності до листа Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 12.06.2023 за № 01-12/560, у 2023 році на ремонті роботи у ПРУ № 56921 виділено з місцевого бюджету 178,78 тис. грн., а використано впродовж першого півріччя 2023 року 6,3 тис. грн, що доводить, що фактично КП «Сервісний центр» упродовж більше ніж півроку свої обов`язки по утриманню захисної споруди цивільного захисту №56921 у готовому до використання стані не виконує, тому на сьогоднішній день її використання є неможливим без завдання шкоди здоров`ю людей, які там укриваються.

22.09.2023 до суду від Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради надійшли заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких відповідачу не зрозуміло, за який реальний строк у розумінні позивача КП «Сервісний центр» повинно було зробити капітальний ремонт по ЗСЗЦ № 56921, а також чому позивачем не прийнято до уваги той факт, що по ЗСЗЦ № 56921 з боку КП «Сервісний центр» вже проводиться закупівля робіт з виготовлення проектно-кошторисної документації на проведення капітального ремонту ЗСЗЦ № 56921. Станом на 21.09.2023 уповноваженою особою з публічних закупівель КП «Сервісний центр» в електронній системі закупівель оприлюднено протокол про намір укласти договір № 229 по закупівлі № 2UA-2023-09-12-000069-а» згідно з предметом закупівлі: виготовлення проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Капітальний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11» за кодом ДК 021:2015:71320000-7 (Послуги з інженерного проектування). На підставі викладеного вважає, що на даний час, з у рахуванням усіх наявних фактів, які свідчать про діяльність КП «Сервісний центр» стосовно вжиття заходів з проведення ремонтно-відновлювальних робіт по ЗСЦЗ № 56921, немає жодних підстав вважати, що КП «Сервісний центр» ігнорує або не виконує обов`язки балансоутримувача захисної споруди у розумінні діючого законодавства у галузі Цивільного захисту населення. КП «Сервісний центр» ніколи не відмовлявся від своїх зобов`язань щодо приведення ЗСЦЗ № 56921 у стан готовності. Робота з даного напряму виконується планомірно.

Ухвалою суду від 09.10.2023 в задоволенні клопотання Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради про залишення адміністративного позову Київської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на території Київського району міста Одеси за адресою: місто Одеса, вул. Суднобудівна, 11 розташовується протирадіаційне укриття (ПРУ) № 56921, яке прийняте в експлуатацію у 1956 році, вбудоване у двоповерхову будівлю, місткістю на 100 осіб, загальною площею 66,9 кв.м. та є власністю територіальної громади міста Одеси в особі Одеської міської ради (згідно даних технічного паспорту від 12.09.2014, виготовленого КП «БТІ» ОМР та останньої інвентаризації) (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Згідно з паспортом та обліковою карткою НОМЕР_1 балансоутримувачем є КП «ЖКС «Вузівський».

Разом з тим, рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради від 27.10.2022 № 256 протирадіаційне укриття № 56921 з балансу КП ЖКС «Вузівський» передано на баланс та закріплено на праві господарського відання за КП «Сервісний центр».

Згідно з актом приймання-передачі захисної споруди цивільного захисту ПРУ № 56921 фактично передано КП «Сервісний центр» 12.01.2023

В умовах військової агресії російської федерації проти України через недодержання та порушення балансоутримувачем вимог законодавства України у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) вказана захисна споруда цивільного захисту є обмежено готовою до використання за призначенням, через що не здатна у повній мірі забезпечити захист цивільного населення, та у разі використання за призначенням може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.

Так, в акті оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 56921 від 29.03.2022, складеного за результатами комісійного огляду представниками Київської районної адміністрації Одеської міської ради, КУ «ЗПУ ЦЗ» ОМР, ГУ ДСНС України в Одеській області, за участі представника КП «ЖКС «Вузівський», встановлені численні порушення вимог наказу Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту», а саме:

- вхід не обладнано засобами для доступу осіб з інвалідністю;

- центральні двері основного входу без одного клинового затвору у верхній частині полотна дверей;

- відсутня можливість вільного відкривання ставень аварійного виходу, відсутні клинові затвори;

- покажчиків руху води немає;

- безнапірні та напірні баки для питної води відсутні;

- останні лабораторні дослідження якості питної води у баках відсутні;

- запірна арматура відсутня;

- резервуари для збирання фекальних вод відсутні;

- труби електропроводки відсутні;

- щити освітлення та управління відсутні;

- перевірки опору електроізоляції не проводились;

- заземлення електрообладнання не проводилось;

- телефонний апарат, гучномовець відсутні;

- автоматичні системи пожежогасіння та сигналізації відсутні; споруда не укомплектована первинним засобами пожежогасіння;

- температура, відносна вологість у приміщенні не вимірювалось, вимірювальними приладами не забезпечено;

- робочий інструмент формування з обслуговування захисної споруди відсутній;

- експлуатаційні схеми життєзабезпечення із зазначенням пристроїв для відключення вентиляції, каналізації, водопостачання, електропостачання, опалення відсутні;

- висновок про можливість приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням упродовж 12 годин (згідно з планом) відсутній.

Станом на 30.03.2022 протирадіаційне укриття № 56921 оцінено як обмежено готове до використання за призначенням.

Таким чином, КП «ЖКС «Вузівський», яке було балансоутримувачем вказаної захисної споруди на час надання оцінки стану готовності ЗСЦЗ у 2022 році, не вжито відповідних заходів на усунення порушень, встановлених зазначеним актом оцінки стану захисної споруди, та передано її на баланс КП «Сервісний центр» в обмежено готовому стані до використання за призначенням з зазначенням відповідних рекомендацій в акті приймання-передачі ЗСЦЗ № 56921 від 12.01.2023, а саме щодо необхідності проведення наступних ремонтних робіт: електричної мережі, каналізації, водогону, герметичності дверей, системи фільтровентиляції, заземлення, герметичності клапанів РГЗ, сходових маршів, лавок двоповерхових для відвідувачів, оздоблювальних робіт, доукомплектування інструментами, протипожежними засобами, аптечками, ремонту баків технічної води, здійснення запасів питної води, облаштування засобами зв`язку, запасами їжі, міжкімнатними металевими дверима, гідроізоляційних робіт, теплопостачання, герметизації приміщень, ремонту оголовку аварійного виходу, прочищення вентиляційних каналів, заміни жалюзійних решіток оголовків аварійних виходів.

Незважаючи на вказане, КП «Сервісний центр» впродовж більше ніж півроку свої обов`язки по утриманню захисної споруди цивільного захисту № 56921 у готовому до використання стані не виконуються, відповідні заходи не вживаються, тому на сьогоднішній день її використання є неможливим без завдання шкоди здоров`ю людей, які там укриваються.

Так, комісією у складі представників Київської районної адміністрації Одеської міської ради, ГУ ДСНС України в Одеській області, за участю представника КП «Сервісний центр», здійснено оцінку стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 56921, про що складено відповідний акт від 22.05.2023.

Згідно вказаного акту оцінки стану захисної споруди встановлено:

- обмежено працездатний технічний стан захисної споруди;

- відсутність обладнання засобами для доступу осіб з інвалідністю;

- підставки для розвантаження відсутні, написи «відчинено-зачинено» відсутні, порядкових номерів та маркування немає;

- пошкоджена система вентиляції, електровентилятор не працює, не обслуговується;

- відсутність електроручних вентиляторів, фільтрів-поглинаючих; клапанів надмірного тиску, приладів для виміру підпору повітря, фільтрів (ФГ-70), регенеративних патронів (РП-100), герметичних клапанів;

- відсутність наявності покажчиків рухів води, безнапірних та напірних баків для питної води, відсутня запірна арматура;

- останні лабораторні дослідження якості питної води у баках не проводились;

- система освітлення не укомплектована, щитів управління немає, експлуатаційні схеми, нумерація, написи відсутні, труби не електропроводки відсутні, заземлення електрообладнання проводилось;

- температурно-вологісний режим i режим повітряного середовища приміщень не вимірювались, відповідні прилади відсутні, прилади виявлення радіоактивного забруднення дозиметри, дозиметри-радіометри відсутні;

- робочий інструмент формування з обслуговування захисної споруди відсутній.

Згідно висновку акту оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 56921 від 22.05.2023, ПРУ №56921 оцінено як «обмежено готове».

Крім того, в акті зазначено наступні рекомендації щодо приведення захисної споруди у готовність для використання за призначенням:

- для забезпечення належного стану утримання захисної споруди: привести документацію згідно переліку відповідно до Розділу VI глава 3, п. 15, та Додатку 18, наказу МВС України №579 від 09.07.2018, забезпечити первинними засобами пожежогасіння відповідно до Розділу ІІ п.5 наказу МВС України №579 від 09.07.2018;

- укомплектувати захисну споруду необхідним майном на розрахункову чисельність населення, що підлягає укриттю, відповідно до переліку майна, лікарськими засобами та медичними виробами відповідно до Розділу VII глава 1, п. 6 Додаток 20, 21;

- провести поточний ремонт (штукатурка та побілка пошкоджених ділянок стін та стелі), встановити двері до санвузлу, встановити побутову витяжку.

У пропозиціях акту щодо подальшого використання захисної споруди ПРУ № 56921 вказано на необхідність проведення капітального ремонту згідно наказу МВС №579 від 09.07.2018 та нормам ДБН з подальшим використанням в режимі ПРУ.

Вказаний акт підписано керівником балансоутримувача ЗСЦЗ директором КП «Сервісний центр» Барбул О. без зауважень.

Таким чином, встановлені у попередньому акті оцінки порушення наказу МВС України № 579 від 09.07.2018 усунуто лише частково.

Зважаючи на вищевикладене та на те, що посадові особи Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради не виконали вимоги, які зазначені у вищевказаних актах оцінки стану готовності споруди цивільного захисту і на даний час не усунули виявлені під час перевірок порушення та не привели споруду цивільного захисту № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, у належний стан, Київська окружна прокуратура міста Одеси звернулася до суду із даним позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держаної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної державної (військової) адміністрації.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Згідно ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

У Рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99).

Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України Про прокуратуру.

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі № 806/1000/17, від 19 вересня 2019 року по справі №815/724/15, від 17 жовтня 2019 року по справі № 569/4123/16-а.

Згідно з пунктом 12 Порядку, здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями.

Як визначено у пункті 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052, ДСНС є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Одними із основних завдань ДСНС є реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до покладених завдань ДСНС здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Припис п. 48 ч. 2 ст. 17-1 Кодексу цивільного захисту України із змінами, внесеними згідно із Законом № 2655-IX від 06.10.2022 передбачає, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту звертається до адміністративного суду щодо допущення уповноважених посадових осіб до проведення планових або позапланових перевірок (у разі їх недопущення з підстав інших, ніж передбачені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), а також щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, з інших підстав, визначених законом.

Тобто, у розумінні статті 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» (Міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України) та відповідно до наділених повноважень, таким органом є ГУ ДСНС в Одеській області.

Разом із цим, постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні".

Таким чином, внаслідок прийняття Кабінетом Міністрів України постанови від 13 березня 2022 року №303 на період дії воєнного стану у Головного управління ДСНС України у Одеській області відсутні повноваження з перевірки протирадіаційного укриття на стан придатності для використання за призначенням для захисту населення, а також застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Як зазначено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 820/4717/16, спірні правовідносини обумовлені реалізацією прокурором передбачених КАС України та Законом України «Про прокуратуру» повноважень щодо захисту інтересів держави і спрямовані на усунення порушень законодавства у сфері обороноздатності держави, у тому числі на забезпечення захисту мирного населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей, для збереження їх життя та здоров`я в разі військової агресії.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У статті 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя, обов`язок держави - захищати життя людини.

Відповідно до статті 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" на території України з 24 лютого 2022 року було введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє до теперішнього часу.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України "Про оборону України" від 06.12.1991 року №1932-XII (з подальшими змінами) оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони.

За змістом статті 3 названого Закону, підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права.

Кодекс цивільного захисту України (далі КЦЗ України) регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

В силу пункту 14 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України (далі - Кодекс) захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Статтею 4 Кодексу цивільного захисту України встановлено, цивільний захист комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Громадяни України, у силу пункту 2 частини першої статті 21 Кодексу, мають право на забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання.

Згідно ч.1 ст.32 КЦЗ України, до захисних споруд цивільного захисту належать:

1) сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів;

2) протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.32 КЦЗ України, укриттю підлягають у протирадіаційних укриттях - населення, у тому числі працівники суб`єктів господарювання, хворі, медичний та обслуговуючий персонал закладів охорони здоров`я, евакуйоване населення, яке проживає або працює в зонах можливого небезпечного і значного радіоактивного забруднення, крім тих, хто підлягає укриттю у сховищах.

Частиною 4 статті 32 Кодексу передбачено, що для вирішення питань щодо укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд.

Отже, основним завдання сховища та/або протирадіаційного укриття є захист людей, а тому такі безумовно повинні перебувати у належному стані, придатному для їх використання за їх цільовим призначенням.

Відповідно до частини 5 статті 32 Кодексу порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно приписів ч.ч. 7 та 8 ст.32 КЦЗ України, вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.

Утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 затверджено Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, який визначає механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку (далі Порядок №138).

Відповідно до пункту 3 Порядку №138, балансоутримувачі захисних споруд - власники, користувачі, юридичні особи, на балансі яких перебувають захисні споруди (у тому числі споруди, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації).

Утримання захисних споруд - комплекс заходів організаційного, матеріально-технічного, інженерного, фінансового та іншого характеру, що спрямовані на забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням.

Згідно пункту 9 Порядку №138, утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

Пунктом 10 Порядку №138 передбачено, що балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме:

не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;

не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Відповідно до пункту 11 Порядку №138, вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

Наказом МВС України від 09.07.2018 року №579 затверджено Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, якими внормовано питання утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту.

Пунктом 1 розділу ІІ Вимог № 579 передбачено, що споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Відповідно пункту 7 розділу ІІ Вимог №579, споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення (далі - обладнання споруд фонду захисних споруд) мають утримуватися в належному технічному стані.

Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами.

Згідно пункту 1 глави 2 розділу VI Вимог №579, для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Відповідно до пункту 2 глави 2 розділу VI Вимог №579, оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням.

Згідно пункту 3 глави 2 розділу VI Вимог №579, за результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами.

Пунктом 9 глави 2 розділу VI Вимог №579 передбачено, що за результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням.

Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог.

У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням.

Слід зауважити, що після початку 24.02.2022 повномасштабної військової агресії проти України та введення на всій території України воєнного стану виникли обґрунтовані та реальні підстави для використання укриття безпосередньо за призначенням для захисту цивільного населення.

На момент вирішення спору, в матеріалах справи відсутні докази того, що захисна споруда цивільного захисту № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, приведена у готовність до використання за призначенням, та здатна забезпечити захист цивільного населення.

Відповідно до ст. 7 Кодексу цивільного захисту України основні принципи здійснення цивільного захисту цивільний захист здійснюється за такими основними принципами:

1) гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності, а також виконання у воєнний час норм міжнародного гуманітарного права;

2) комплексного підходу до вирішення завдань цивільного захисту;

3) пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян;

4) максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій;

5) централізації управління, єдиноначальності, підпорядкованості, статутної дисципліни Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту, аварійно-рятувальних служб;

6) гласності, прозорості, вільного отримання та поширення публічної інформації про стан цивільного захисту, крім обмежень, встановлених законом;

7) добровільності - у разі залучення громадян до здійснення заходів цивільного захисту, пов`язаних з ризиком для їхнього життя і здоров`я;

8) відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за дотримання вимог законодавства з питань цивільного захисту;

9) виправданого ризику та відповідальності керівників сил цивільного захисту за забезпечення безпеки під час проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт.

Пунктом 2 ч.1 ст.21 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що громадяни України мають право на забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання.

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці (ст. 43 Конституції України).

Отже, саме людина, її життя і здоров`я, визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні.

Аналіз викладених норм свідчить про те, що держава, зобов`язана забезпечувати громадян засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання, особливо під час ведення на території України бойових дій та загрози ракетних обстрілів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд звертає увагу на те, що зазначений в адміністративному позову захід реагування до відповідача, має спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері цивільного захисту. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому необхідність застосування зазначеного у позові заходу реагування, на думку суду, буде відповідає характеру існуючих недоліків, а тому він буде співмірним до мети його застосування і таке втручання у права відповідача буде пропорційним.

При цьому Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.05.2019 року у справі №820/4717/16 зробила висновки про обґрунтованість позовних вимог прокурора щодо зобов`язання утримувачів цивільних споруд (сховищ) забезпечувати їх належний стан, придатний для використання за цільовим призначенням (готовності до укриття населення).

З огляду на встановлені судом обставини, положення законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку, що відповідач допустив протиправну бездіяльність стосовно невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до використання за призначенням захисної споруди цивільного захисту № 56921, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, наведені відповідачем у заявах по суті спору (відзиві, запереченнях на відповідь) обставини щодо ускладненого становища установи, яке полягає в отриманні на баланс більше 50 ЗСЗЦ, що потребують капітальних ремонтів (вже перебували в незадовільному стані), а також вчинення реальних заходів, спрямованих на забезпечення приведення у стан готовності захисної споруди (оприлюднення 21.09.2023 протоколу про намір укласти договір закупівлі: виготовлення проектно-кошторисної документації по об`єкту: капітальний ремонт захисної споруди…) не впливають на висновки суду та не є підставою для відмови в задоволення пред`явлених позовних вимог, на чому наполягає відповідач. Адже ключовим питанням в розглядуваному спорі є те, що захисна споруда, яка перебуває на балансі відповідача, наразі оцінюється як не готова до використання за призначенням. При цьому великий обсяг робіт, відсутність коштів на забезпечення цивільного захисту населення тощо, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не можуть визнаватися поважними причинами для відкладення заходів щодо приведення захисних споруд цивільного захисту населення у належний для експлуатації стан.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для зобов`язання відповідача вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до використання за призначенням захисної споруди цивільного захисту - № 56921, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом також враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Проте, відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Суд звертає увагу, що Київська окружна прокуратура міста Одеси Одеської області при зверненні до суду з даним адміністративним позовом в інтересах держави виступає як суб`єкт владних повноважень, а відтак судові витрати по сплаті судового збору у відповідності до ч. 2 ст. 139 КАС України розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Київської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області (65059, м. Одеса, вул. Краснова, 10; ) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (65091, м. Одеса, вул. Прохорівська, 6; ), Одеської обласної військової адміністрації (65032, м. Одеса, проспект Шевченко, 4; ) до Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради (65045, м. Одеса, вул. Преображенська, 52; ), третя особа Одеська міська рада (65026, м. Одеса, пл. Думська, 1; ), про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Комунального підприємства «Сервісний центр» Одеської міської ради щодо незабезпечення приведення у стан готовності захисної споруди № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, у стан готовності з метою використання її за призначенням.

Зобов`язати Комунальне підприємство «Сервісний центр» Одеської міської ради вчинити дії щодо забезпечення приведення у стан готовності захисної споруди № 56921, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Суднобудівна, 11, у стан готовності з метою використання її за призначенням.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк