Справа № 240/802/23
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2023-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/802/23 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Капинос О.В.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

05 жовтня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони у Житомирській області про визнання незаконним і скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до Управління поліції охорони у Житомирській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Управління поліції охорони в Житомирській області від 21 листопада 2022 року № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області" щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони в Житомирській області від 05 грудня 2022 року № 195 о/с щодо звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);

- зобов`язати Управління поліції охорони в Житомирській області поновити на посаді поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області в спеціальному званні сержант поліції з 06 грудня 2022 року;

- стягнути з Управління поліції охорони в Житомирській області середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з дня звільнення по день прийняття судового рішення.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що в сукупності призвело до ухвалення незаконного рішення.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач з 15.01.2019 проходив службу в Національній поліції України, а саме в Управлінні поліції охорони Житомирської області, займав посаду поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу УПО Житомирської області відповідно до витягу з наказу УПО Житомирської області від 11.01.2019 № 7 о/с "По особовому складу" .

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 28.10.2022 №2459 призначено службове розслідування по факту ДТП за участю поліцейського ВОО та ПБ Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта ОСОБА_1 , позивача у справі.

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 29.10.2022 № 2460 було утворено комісію про проведення розслідування нещасного випадку невиробничого характеру, який стався з позивачем 28.10.2022. За результатами проведеного розслідування було складено акт № 4 розслідування нещасного випадку від 22.11.2022 (форма Н-1/НПВ).

За результатами проведеного службового розслідування за фактом ДТП, що сталася 28.10.2022 на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області в результаті якої отримав тілесні ушкодження поліцейський взводу охорони об"єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержант поліції ОСОБА_1 складено висновок службового розслідування від 21.11.2022.

Службовим розслідуванням встановлено, що дорожньо-транспортна пригода, яка мала місце 28 жовтня 2022 року близько 19 год. 20 хв. на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області, сталалась за участю поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта поліції ОСОБА_1 та призвела до отримання ним тілесних ушкоджень внаслідок особистої неуважності та необережності під час керування транспортним засобом, порушення транспортної дисципліни, а також керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, тим самим було допущено вчинення дисциплінарного проступку.

За результатами службового розслідування Управлінням поліції охорони в Житомирській області видано наказ від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області", відповідно до якого наказано за скоєння дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно - правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, порушення вимог пункту 1 розділу І, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", що виразилося у недотриманні норм професійної етики, особисті негативні якості та недисциплінованість, грубе порушення дисципліни, транспортної дисципліни, ігнорування вимог як наказів, так і доручень ДПО, У ПО Житомирської області щодо зміцнення дисципліни та законності, керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", на підставі наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" , застосувати до поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0021649) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Управління поліції охорони в Житомирській області від 05.12.2022 № 195 о/с позивача було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) на підставі подання до звільнення з поліції від 05.12.2022 та наказу УПО Житомирської області від 21.11.2022 № 2631 "Про накладення дисциплінарних стягнень на окремих працівників УПО Житомирської області".

Позивач, вважаючи своє звільнення незаконним, звернувся з даним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не надано суду достатніх та належних доказів щодо обґрунтованості своїх позовних вимог, а відтак застосування відповідачем дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби позивача, як крайнього заходу дисциплінарного впливу, є співмірним вчиненому позивачем проступку, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

За приписами статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893).

Згідно з п. 1, 4 р. ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 1, 4, 7, 13, 14 р. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Тобто, зі змісту вказаних норм вбачається, що порушення поліцейським службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування та оформлюватись відповідним рішенням.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у цій справі, серед іншого, установлено, що позивач: не надав реєстраційні документи на автомобіль та посвідчення водія; при підозрі в керуванні транспортним засобом, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, відмовився від проходження медичного освідування на встановлення стану алкогольного сп`яніння; перешкоджав поліцейським виконувати їхні службові обов`язки по документуванню порушень ПДР; принижував честь і гідність поліцейських з використанням ненормативної лексики; не сприяв в проведенні службового розслідування.

Верховний Суд у постанові від 14.04.2021 у справі №320/3085/20 зазначив, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Як встановлено з матеріалів справи, відповідно до висновку службового розслідування, складеного за фактом ДТП, що сталася 28.10.2022 на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області, слідує, що 28.10.2022 року о 20 год. 30 хв. надійшла інформація щодо особи, яка цього ж дня близько 19 год. 20 хв. потрапила в ДТП. А саме, невідомий громадянин, рухаючись на мотоциклі "Мустанг" без реєстраційних знаків, по вулиці Бобіка в с. Липляни, Коростенського району, Житомирської області, поблизу будинку № 55, не обрав безпечної швидкості руху в темну пору доби, не врахував дорожніх умов та обстановки, потрапивши у вибоїну на дорожньому покритті, втратив контроль над керованим ним транспортним засобом, унаслідок чого впав з нього та отримав тілесні ушкодження. При транспортуванні потерпілого до медичного закладу Коростенської центральної міської лікарні, було встановлено, що дана особа є поліцейським взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу (дислокація м. Малин) Управління поліції охорони в Житомирській області, сержант поліції ОСОБА_1 . В медичному закладі, після обстеження, сержантові поліції ОСОБА_1 було поставлено діагноз: ЗЧМТ, рвана рана височної ділянки щелепи, садна рук (супровідний листок від 28.10.2022 року), надано медичну допомогу та поміщено на лікування до травматологічного відділення.

Виїздом ГРПП, СОГ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП та працівників ДБР встановлено, що невідомий рухався по дорозі в напрямку центру села до місця проживання на мотоциклі "Мустанг" і, не впоравшись з керуванням, впав. В результаті падіння останній отримав тілесні ушкодження.

Вказана подія трапилася після завершення чергування сержанта поліції ОСОБА_1 .

Про дану подію Інформаційною довідкою про правопорушення або подію за №4217/43/25/01-2022 від 28.10.2022 року було проінформовано Департамент поліції охорони та за резолюцією начальника Департаменту, наказом УПО Житомирської області № 2459 від 28.10.2022 утворено дисциплінарну комісію та призначено проведення службового розслідування.

За вказаним фактом Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, внесено відомості до ЄРДР за № 0000440 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 (Порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження) КК України.

З метою встановлення можливого факту перебування потерпілого в стані алкогольного сп`яніння, що могло в першу чергу призвести до скоєння ДТП та отримання тілесних ушкоджень, 28.10.2022 року за № 4218/43/25/01-2022 на ім`я директора КНП "Обласний медичний спеціалізований центр" Житомирської обласної ради направлено запит для надання висновку результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За результатами розгляду даного листа 09.11.2022 року за № 2531 до УПО Житомирської області (вих. № 3692 від 07.11.2022 року) надійшла відповідь, в якій зазначалося, що за результатами дослідження: в доставленому зразку крові був виявлений етиловий алкоголь в концентрації - 0,95 проміле.

Отже, службовим розслідуванням встановлено факт перебування позивача за кермом на момент аварії у стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, в ході службового розслідування були відібрані пояснення у ОСОБА_2 , що викликала швидку, батька позивача - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Опитаний ОСОБА_1 , батько позивача, повідомив, що його син 28.10.2022 близько 19.00 взяв його мотоцикл та поїхав до товариша ОСОБА_4 , який у своїх поясненнях також повідомив, що позивач того дня приїхав до нього, щоб показати мотоцикл та попити кави, після чого близько 19 год. 25 хв. він поїхав.

В той же час, зі змісту отриманих пояснень позивача під час розслідування, встановлено, що він після повернення з чергування додому займався домашніми справами. Стосовно подальших подій та як виїжджав з дому не пам`ятає. До товариша не доїхав. Того дня випив пляшку пива 0,5 л.

Відтак, з викладеного слідує, що пояснення позивача суперечать поясненням інших осіб, отриманих під час проведення службового розслідування.

Актом розслідування нещасного випадку №4 від 22.11.2022 встановлено, що нещасний випадок з поліцейським взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області (дислокація м. Малин), сержантом поліції ОСОБА_1 , згідно до вимог Порядку 705 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, так як останній отримав травми внаслідок алкогольного сп`яніння, що знижують увагу та швидкість реакції, під час керування транспортним засобом в результаті чого втратив керування мопедом, впав та отримав тілесні ушкодження, що являє собою учинення потерпілим поліцейським діянь, яке є адміністративним проступком.

Відтак, тілесні ушкодження поліцейський взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського районного відділу Управління поліції охорони в Житомирській області сержант поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0021649) отримав у результаті керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння з порушенням правил дорожнього руху та особистої безпеки, чим самим допустив вчинення дисциплінарного проступку.

Таким чином, встановлені в ході службового розслідування обставини свідчать, що дорожньо-транспортна пригода, яка мала місце 28 жовтня 2022 року близько 19 год. 20 хв. на вул. Бобіка в с.Липляни Коростенського району Житомирської області за участю поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Коростенського РВ УПО Житомирської області сержанта поліції ОСОБА_1 та призвела до отримання ним тілесних ушкоджень, сталася внаслідок особистої неуважності та необережності під час керування транспортним засобом, порушення транспортної дисципліни, а також керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, чим самим було допущено вчинення дисциплінарного проступку.

Тобто, в даному випадку, вказані обставини свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських, оскільки перебуваючи на службі у поліції, позивач допустив дії, з якими органи поліції безпосередньо ведуть боротьбу. Як наслідок, така поведінка поліцейського є недопустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського, а натомість вчинив проступок, який дискредитує органи поліції та поліцейських в цілому.

Вчинки, що дискредитують працівників та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Верховний Суд у постанові від 19.03.2020 у справі №360/3545/18 зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям "дотримання морально-етичних норм" та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби.

Колегія суддів зазначає, що допущені дії позивачем як поліцейським суперечать загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції. Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які відповідно до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.

Дисциплінарний проступок позивача безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського. Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначені у статті 29 Дисциплінарного статуту.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

При цьому, п.6 та 10 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України .

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку. Також на позивача накладено дисциплінарне стягнення, співмірне із тяжкістю вчиненого проступку, який застосовано за результатами проведення службового розслідування.

Щодо доводів позивача про те, що службове розслідування не призначається в разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складенні в порядку визначеному КУпАП, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 5 статті 14 Дисциплінарного статуту у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Відповідно до пункту 3 розділу 2 Порядку №893 службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Разом з тим, відповідно до частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У спірному випадку, як встановлено судом, службове розслідування призначалося не у зв`язку з надходженням матеріалів про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, а на підставі Інформаційної довідки про правопорушення або подію за №4217/43/25/01-2022 від 28.10.2022 року, яка була направлена до Департаменту поліції охорони. Тобто, були наявні підстави для призначення службового розслідування, визначені частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту та пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893.

Судова колегія критично оцінює доводи апелянта, що вчинення ним дисциплінарного правопорушення не підтверджено, так як жодних матеріалів, передбачених ст.124 КУпАП та ст.130 КУпАП не складалося, оскільки суд першої інстанції вірно відзначив про різну природу адміністративної і дисциплінарної відповідальність та різний склад порушення, за які останні настають, а тому притягнення чи не притягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності.

Суд першої інстанції вірно зауважив, що наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав.

Верховним Судом сформовано усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського. Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №160/6819/19.

Позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності не у зв`язку з вчиненням адміністративного правопорушення, а у зв`язку із порушенням службової дисципліни, дискредитацією звання поліцейського і підривом авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. При цьому, хоча оскаржені накази і прийнято на підставі, зокрема, відомостей про вчинення адміністративного порушення, однак вони ґрунтуються на самостійних правових підставах. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.04.2021 у справі №420/3659/19.

В ході проведення службового розслідування відповідачем не перевірялась законність складання відносно позивача адміністративних матеріалів про вчинення ним адміністративних правопорушень, як і достатність і достовірність кожного доказу, складеного працівниками патрульної поліції при складанні таких матеріалів, оскільки це є прерогативою суду при розгляді відповідної справи про адміністративне правопорушення, а встановлювались обставини, що свідчать про вчинення позивачем саме дисциплінарного проступку.

Таким чином, суд підсумовує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став саме дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Поліцейський, навіть знаходячись не при виконанні службових обов`язків, зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Відтак, доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.