Справа № 360/1224/23
Суддя: Н.М. Басова
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1224/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Басова Н.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшла справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якому позивач просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Луганській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні основної та додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за 2016-2020 та 2022 роки в сумі 98 діб, основної відпустки за 2022 рік 30 діб та додаткових відпусток за 2015, 2019, 2022 в сумі 9 діб; загальна сума діб не використаних відпусток становить 137 діб, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з Національної поліції України 07.02.2023 в розмірі 159054,61 грн;

-зобов`язати Головне управління Національної поліції в Луганській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні основної та додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за 2016-2020 та 2022 роки в сумі 98 діб, основної відпустки за 2022 рік 30 діб та додаткових відпусток за 2015, 2019, 2022 в сумі 9 діб. Загальна сума діб не використаних відпусток становить 137 діб, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з Національної поліції України 07.02.2023 в розмірі 159054,61 грн.

За приписами пункту 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху для усунення недоліків, оскільки вона не відповідає вимогам статей 160,161 КАС України.

Так, відповідно до пунктів 4,5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд наголошує, що зміст позовних вимог - це певна форма захисту, права, свободи чи інтересу, яку просить позивач від суду. По суті, це повинно бути відображено в прохальній частині позовної заяви. Зокрема, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Відповідно позовні вимоги і обставини з їх обґрунтуванням мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстави позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

При цьому за визначеннями, наведеними у частині першій статті 4 КАС України, відповідачем є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Зі змісту положень процесуального законодавства вбачається, що належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, належним відповідачем є особа, яка має відповідати за пред`явленим позовом.

Оглядом змісту позовної заяви, судом встановлено, що позивач відповідачем у справі вказує Головне управління Національної поліції в Луганській області.

При цьому, наказом Головного управління Національної поліції в Луганській області від 12.07.2022 №273 о/с ОСОБА_1 було переведено для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Київській області.

Звільнення позивача з Національної поліції України відбулось вже на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 07.02.2023 № 27 о/с за пунктом 7 частини 2 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за власним бажанням).

Отже, остаточний розрахунок при звільненні позивача проводило Головного управління Національної поліції в Київській області, в тому числі і грошової компенсації за всі не використані під час проходження служби щорічних основної та додаткової оплачуваних відпусток поліцейського.

Відтак, позивачу слід визначитись, хто саме порушив його права та має відповідати за його вимогами.

Крім того, згідно частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Водночас, відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким законом в даному випадку є Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 за № 2352-IX (далі - Закон № 2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, внесено зміни, зокрема до Кодексу законів про працю України.

Так, пунктом 18 частини 1 розділу І Закону № 2352-IX назву та частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Стаття 233. Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів.

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, Законом №2352-IX внесено зміни до статті 233 КЗпП України, а відтак змінено нормативне регулювання правовідносин, які виникли з питань щодо стягнення заробітної плати.

Таким чином, починаючи з 19.07.2022, у КЗпП України відсутня норма, яка передбачає право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, у разі порушення законодавства про оплату праці, без обмеження будь-яким строком.

Тобто, після внесення Законом № 2352-IX коментованих змін, частиною другою статті 233 КЗпП України встановлено строк звернення до суду виключно у справах про звільнення (місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення) та у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні (тримісячний строк з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні).

Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 № 2352-IX не передбачають особливої дії норм права для зміненої ним частини другої статті 233 КЗпП України, не містять жодних застережень щодо застосування цього закону, а тому він застосовується за загальними правилами дії у часі, у просторі та на коло осіб.

Тобто, на дату звернення позивача до суду (02.10.2023), вже законом був встановлений строк звернення - три місяці з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Оскільки спір виник саме щодо виплати всіх сум, що належать працівникові при звільненні, тому позивачу слід надати суду докази, коли саме ним було отримано письмове повідомлення від Головного управління Національної поліції в Київській області про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Додана позивачем до позову відповідь Головного управління Національної поліції в Київській області від 20.09.2023 №29/А- 115аз щодо неможливості надання копії грошового атестату ОСОБА_1 , не є тим доказом, яке можливо порахувати як письмове повідомлення від Головного управління Національної поліції в Київській області про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні.

Не надання такого документу позивачем при зверненні до суду з даним позовом, унеможливлює визначити, чи подано позов в межах строків визначених частиною другою статті 233 КЗпП України.

Суд вважає за необхідне одночасно роз`яснити позивачу, що згідно частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Також суд зазначає, що в позові позивачем здійснено ймовірний розрахунок грошової компенсації, виходячи із обрахунку середнього грошового забезпечення за 1 день. Натомість, довідки про розмір його грошового забезпечення за останні два місяці, що передували звільненню, до матеріалів позову не надано. Отже, проведений позивачем розрахунок жодними належними та допустимими доказами не підтверджено.

Перелічені вище недоліки позовної заяви унеможливлюють прийняти позов до розгляду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи вищевикладене є всі підстави для залишення позову без руху та встановлення строку для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись статтями 5, 122,160, 161, 167, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання суду через підсистему "Електронний суд":

-позовної заяви, яка має узгоджуватись з вимогами статей 5, 160 КАС України, визначившись із предметом оскарження, підставами та змістом позовних вимог до належного відповідача у справі;

-докази отримання ОСОБА_1 письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні;

- у разі пропуску строку звернення до суду з позовом, обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду з зазначенням підстав для поновлення строку, підтверджених належними та допустимими доказами;

-докази на підтвердження правильності розрахунку грошової компенсації.

У разі не виконання вимог ухвали суду, позовна заява підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяН.М. Басова