Справа № 580/7583/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року справа № 580/7583/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання В.С.Проценко розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 580/7583/23 за позовом ОСОБА_1 (адвокат Драченко В.В. відповідно до ордеру серії СА № 1041425) (вул. Гоголя 325 кв. 37, м. Черкаси, 18015, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

22.08.2023 вх. № 35411/23 представник позивача Драченко В.В. через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у здійсненні нарахування та виплати ОСОБА_1 з 01.07.2021 щомісячної доплати до пенсії у сумі 2000 грн відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01.07.2021 нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2 000 грн відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб», з урахуванням раніше виплачених сум.

Додатково просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збру у сумі 858,88 грн та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 2 100 грн.

28.08.2023 прийнята позовна заява до розгляду, відкрите провадження у справі, розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).? Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області (далі - відповідач, ГУ ПФУ) та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі - Закон №2262). На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №580/5537/22 (набрання законної сили 19.01.2023 ЄДРСР 107953551) відповідачем проведений перерахунок пенсії позивача, проте припинена виплата щомісячної доплати до пенсії до 2000 грн згідно постанови від 14 липня 2021 року № 713. 21.07.2023 позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області із заявою про поновлення нарахування доплати до пенсії згідно з постановою від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» (далі - Постанова №713). 18.08.2023 ГУ ПФУ листом №10271-9946/В-02/8-2300/23 повідомило позивача про відсутність підстав для доплати згідно Постанови №713, позаяк на підставі здійсненого перерахунку пенсії на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №580/5537/22 основний розмір пенсії збільшився більше, ніж на 2000 грн. Позивач не погодився із відмовою відповідача, позаяк має право на доплату до пенсії у сумі до 2000 грн відповідно до Постанови № 713.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав, 05.09.2023 вх. № 37458/23 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що щомісячна доплата у сумі до 2000 грн відповідно до Постанови № 713 запроваджена Урядом з метою зменшення диспропорцій у розмірах пенсій до прийняття Верховною Радою України законодавчих актів щодо пенсійного забезпечення. На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №580/5537/22 позивачу здійснений перерахунок пенсії з 01.12.2019 на підставі довідки від 30.07.2021. Ураховуючи той факт, що з 01.12.2019 позивачу здійснений перерахунок пенсії, розмір якої збільшився більше ніж на 2000 грн, відсутні підстави для подальшого нарахування доплати у сумі 2000 грн відповідно до Постанови № 713.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що з 04.04.2005 ОСОБА_1 призначена пенсія за вислугу років відповідно до Закону №2262.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. У справі № 580/5537/22 (ЄДРСР 107953551) суд встановив, що 30.07.2021 Державна установа «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» склала довідку станом на листопад 2019 року №33/44/1-В-1326/08-1637 про розмір грошового забезпечення позивача.

На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №580/5537/22 відповідачем проведений 30.01.2023 перерахунок пенсії з 01.12.2019 на підставі довідки станом на листопад 2019 року про розмір грошового забезпечення від 30.07.2021 №33/44/1-В-1326/08-1637.

Суд встановив, що згідно з перерахунком пенсії від 01.07.2021, що здійснений на підставі розпорядження про перерахунок від 28.07.2021, підстава перерахунку: на виконання Постанови №713, позивачеві з 01.07.2021 встановлена щомісячна доплата до 2000 грн відповідно до Постанови №713, підсумок пенсії (з надбавками) 5368,31 грн.

21.07.2023 позивач звернувся до відповідача із заявою про відновлення нарахування та виплати щомісячної доплати у сумі до 2000 грн.

18.08.2023 відповідач у листі №10271-9946/В-02/8-2300/23 зазначив, що на виконання Постанови № 713 нарахована щомісячна доплата до 2000 грн, проте в результаті проведеного обчислення на виконання рішення суду у справі №580/5537/22 розмір пенсії збільшився більше, ніж на 2000 грн, тому підстав для подальшого нарахування немає.

Верховний Суд у постанові від 18.07.2019 у справі №826/2426/16 (ЄДРСР 83104634) зазначив, що листи- це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер.

Суд встановив (підтверджується матеріалами справи і визнається сторонами), що після перехунку пенсії від 01.02.2023 на виконання рішення суду від 20.12.2022 у справі № 580/5537/22 щомісячна доплата до пенсії відповідно Постанови №713 відповідачем не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить до часткового задоволення з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Згідно із? статтею 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист. Правовідносини у сфері пенсійного забезпечення осіб, які перебували на військовій службі, та деяких інших осіб, врегульовані? Законом № 2262. Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців є частини третьої статті 43 та статті 63 Закону № 2262-XII.

Відповідно до постанови КМУ від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції»(далі Постанова № 988 набрала чинності 02.12.2015) затверджені схеми окладів за спеціальним званням поліцейських, схеми посадових окладів курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання та схеми посадових окладів поліцейських. Відповідно до п. 2 Постанови №988 грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону № 2262 КМУ ухвалив постанову «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21 лютого 2018 р. № 103 (далі - Постанова № 103) (набрала чинності 24.02.2018), де абзацом першим п. 3 передбачено: перерахувати з 01.01.2016 пенсії, призначені згідно із Законом № 2262, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого був сплачений ЄСВ, за січень 2016 року відповідно до Постанови № 988. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019, в адміністративній справі № 826/12704/18, визнано протиправним п. 3 Постанови № 103.

З метою поетапного зменшення диспропорцій в розмірах пенсій, призначених військовослужбовцям, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), поліцейським та деяким іншим особам, та до прийняття Верховною Радою України законодавчих актів щодо пенсійного забезпечення КМУ прийнята постанова Постанова - №713: п.1 установлено щомісячну доплату у сумі до 2000 грн з 01.07.2021 особам, яким призначено пенсію до 01.03.2018 відповідно до? Закону № 2262 до розмірів їх пенсій, визначених відповідно до статей 13,? 21 і 36 Закону №2262 станом на 01.03.2018, що враховується під час подальших підвищень розмірів пенсій; п.2 установлено, що у разі, коли щомісячний розмір пенсійних виплат з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, сум індексації, щомісячної доплати, передбаченої п.1, інших доплат до пенсій, встановлених законодавством (крім пенсій за особливі заслуги перед Україною), в осіб, які отримують пенсію, призначену відповідно до Закону, не досягає 3854 гривень, таким особам встановлюється щомісячна доплата до пенсії в сумі, якої не вистачає до зазначеного розміру, що враховується під час подальших перерахунків пенсій.

Верховний Суд у справах № 420/2473/22 (ЄДРСР 107217833), №600/870/22-а (ЄДРСР 109311957), № 380/4510/22 (ЄДРСР 110502296), №560/6528/22 (ЄДРСР 110290290), № 380/25987/21 (ЄДРСР 110009585) щодо відмови у нарахуванні з 01.07.2021 доплати до пенсії відповідно до Постанови №713 на виконання рішення суду ГУ ПФУ про здійснений перерахунок пенсії позивача з 01.12.2019 на підставі довідки про грошове забезпечення, виданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС» висновує: з січня 2016 року поліцейські фактично не отримували доплат, додаткових видів грошового забезпечення через неприйняття уповноваженими особами Міністерства внутрішніх справ України відповідного нормативно-правового акта. Згідно з п. 2 наказу МВС України від 06.04.2016 № 260 «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських» визначено, що він застосовується з дня набрання чинності Законом № 580-VIII, тобто з 07.11.2015.

До повноважень КМУ не входить зміна структури грошового забезпечення, натомість приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій, саме розмір якого (а не його складові) може змінюватись Кабінетом Міністрів України. Частина третя статті 1-1 Закону № 2262-XII містить безумовне застереження про те, що зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону та Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», тому проведений на виконання судового рішення у справі №420/18380/21 перерахунок пенсії позивача відбувся не з метою відновлення порушеного права позивача, а фактично унаслідок зміни правового врегулювання спірних правовідносин після набрання законної сили рішенням суду у справі № 826/12704/18 у 2019 році, унаслідок чого змінились складові грошового забезпечення.

Перерахунок пенсії, проведений на виконання судового рішення з метою усунення порушеного права особи на належний розмір пенсії, право на отримання якої у особи винило до 01.03.2018, не є перерахунком пенсії у зв`язку із зміною складових грошового забезпечення чи інших показників основного розміру пенсії.

Згідно з ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (зі змінами та доповненнями) висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області є територіальним органом Пенсійного фонду України. Постановою Правління ПФУ від 22.12.2014 № 28-2 в редакції 2022 року затверджені Положення про головні управління Пенсійного фонду України в областях, де передбачено: Головне управління Фонду у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, а також постановами правління Фонду, у тому числі цим Положенням, та наказами Фонду. Відповідно до п.23 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (зі змінами), затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 3-1 (далі Порядок №3-1), перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, у порядку, установленому згідно ст.63 Закону №2262.

Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України. Аналогічний висновок сформований у постанові ВС від 10.10.2019 у справі 553/3619/16-а.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Надаючи оцінку доказам та доводам, аргументам позивача і відповідача, суд зазначає про таке.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду України від 24 червня 2020 року за результатами перегляду рішення Верховного Суду від 17 грудня 2019 року у зразковій справі №160/8324/19 перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Позивачеві на підставі рішення суду від 20.12.2022 у справі № 580/5537/22, починаючи з 01.12.2019, здійснений перерахунок пенсії згідно з довідкою про розмір грошового забезпечення від 30.07.2021 №33/44/1-В-1326/08-16376, проте після проведеного обчислення відповідачем протиправно не нарахована доплата, що передбачена Постановою № 713.

Верховний Суд щодо застосування Постанови №713 у справі № 420/2473/22 дійшов висновку: унаслідок ухвалення нормативно-правового акта з 01.07.2021 колишнім військовослужбовцям, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), поліцейським та іншим особам, пенсії яким призначено за нормами Закону № 2262-XII до 01.03.2018 було установлено щомісячну доплату в сумі до 2000,00 грн виплата якої не здійснюється у разі коли пенсія особам, зазначеним в абзацах першому і другому цього пункту, переглядалася (перераховувалася) після 01.03.2018. Аналіз наведених норм права, а також мета прийняття Урядом Постанови № 713 свідчить про те, що перерахунок пенсії, проведення якого згідно з абзацом третім пункту 1 Постанови № 713 є обставиною, що виключає можливість нарахування щомісячної доплати у розмірі 2000 грн до розмірів пенсій, визначених відповідно до статей 13, 21 і 36 Закону № 2262 має бути обумовлений підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом № 2262 на підставі нормативно-правого акта компетентного органу. Перерахунок пенсії, проведений на виконання судового рішення з метою усунення порушеного права особи на належний розмір пенсії, право на отримання якої у особи винило до 01.03.2018, не є перерахунком пенсії у зв`язку із зміною складових грошового забезпечення чи інших показників основного розміру пенсії.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, у межах позовних вимог.

Обраний позивачем спосіб захисту (щодо невиплати ненарахованої суми) не усуває юридичного конфлікту та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним.

Із питанням забезпечення ефективності судового захисту прав та інтересів особи в адміністративному судочинстві безпосередньо пов`язане питання щодо меж розгляду судами позовних вимог, зокрема, право суду самостійно, з виходом за межі позовних вимог, застосовувати найбільш ефективний за даних обставин спосіб захисту прав позивача. Верховний Суд у постанові від 20.04.2022 у справі № 280/7420/20 у п.38 зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Під час вирішення справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (ст.245 КАС України). Відповідно до висновків Верховного Суду України від 24.11.2015 у справі №п/800/259/15 бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, що виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб.

Суд, керуючись ч. 5 статті 242 КАС України, враховує висновки ВС у постановах у справах № 380/4510/22, № 600/870/22, № 560/6528/22, № 420/2473/22 та доходить висновку, що перерахунок пенсії позивача здійснений відповідачем на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №580/5537/22 не є перерахунком пенсії у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення, тому позивач має право на доплату до пенсії у сумі до 2000 грн відповідно до Постанови №713 і незаконне припинення нарахування пенсіонерові щомісячної доплати до пенсії у сумі до 2000 грн є протиправним втручання відповідача у право позивача на повагу мирно володіти майном.

Оцінюючи доводи і докази у контексті реагування відповідача на зміст заяви позивача щодо незгоди із припиненням нарахування щомісячної доплати до пенсії позивачеві за критеріями частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про протиправну бездіяльність, позаяк відповідач, відмовляючи листом від 18.08.2023 №10271-9946/В-02/8-2300/23 під час здійснення розгляду заяви позивача про поновлення щомісячної доплати відповідно до Постанови №713 діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, недобросовісно/несправедливо, без врахування необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), без дотримання принципів правовладдя, належного врядування.

У частині вимог визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо невиплати ненарахованої ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у сумі до 2000 грн згідно з Постановою № 713 належить відмовити, позаяк відповідач допустив бездіяльність: не сприяв особі у реалізації права на отримання належної пенсії, не прийняв рішення управлінського характеру та не здійснив юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованої особи - пенсіонера.

У частині вимоги про зобов`язання здійснити з 01.07.2021 нарахування та виплату ОСОБА_1 доплати до пенсії відповідно Постанови № 713 належить відмовити, позаяк на підставі розпорядження про перерахунок від 28.07.2021 позивачеві з 01.07.2021 встановлена щомісячна доплата до 2000 грн відповідно до Постанови №713, тому належним способом захисту порушеного права є зобов`язання поновити нарахування та виплату доплати до пенсії відповідно до Постанови № 713.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.

Відповідно до частини третьої статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини першої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до частин шостої і сьомої статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Представник позивача на підтвердження витрат, пов`язаних з розглядом справи додає: договір від 10.11.2022 №157-11, акт про надання послуг до договору №157-11 від 22.08.2023 у сумі 2100 грн (дві тисячі сто) грн, рахунок на оплату від 22.08.2023 № 382, квитанція від 22.08.2023 № 9М20-2410-8М62-Т007.

Відповідно до ч. 9 статті 139 КАС України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Оцінюючи характер наданої правової допомоги суд враховує, що справа є незначної складності, розглядається в порядку спрощеного позовного провадження за усталеної судової практики, правові висновки у подібних правовідносинах висловлені Верховним Судом у постанові від 19.09.2019 у справі № 826/8890/18: під час визначення суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Верховний Суд у справі №826/856/18 зазначив, що під час визначення розміру витрат, пов`язаних із правовою допомогою, компенсації належать лише ті послуги, що вказані у договорі.

Акт надання послуг не є безумовною підставою для ідшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу в зазначеному розмірі за рахунок іншої сторони, адже їх розмір має бути доведений, документально обґрунтований та відповідати критерію розумної необхідності таких витрат (висновки Верховного Суду у справі №910/1929/19). Під час визначення суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та критерію розумності розміру, виходячи із конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (п.21 додаткової постанови ВПВС у справі №755/9215/15-ц).

Беручи до уваги, що справа незначної складності вирішена у порядку спрощеного провадження без участі адвоката у судових засіданнях стосується доплати до 2000 грн без наданого адвокатом власного розрахунку розбіжностей у обчисленні, суд дійшов висновку, що заявлена сума до відшкодування є неспівмірною (вимога про поновлення щомісячної суми до 2000 грн, проте гонорар вищий від суми нарахування доплати за місяць до 2000 грн з урахуванням здійсненого перерахунку пенсії позивачеві на виконання рішення у справі №580/5537/22) з обсягом необхідної роботи (основні напрямки діяльності адвоката в адміністративному судочинстві /http://www.baltijapublishing.lv/omp/index.php/bp/catalog/download/342/9398/19628-1?inline=1), заперечення відповідач не обгрунтував, позовні вимоги задоволено частково, тому визнає достатньою (пропорційною) для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача (зважаючи на висновки у п.54 Верховного Суду у справі №420/6671/18 щодо фінансових можливостей) на користь позивача з урахуванням недоліків обрання адвокатом способу захисту та не окреслення змісту і характеру порушеного права у контексті позиції Верховного Суду у справі № 640/11938/20 (обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача) справедливою є компенсація витрат позивача (2100-2000) у сумі 100 грн.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позивач сплатив 858,88 грн (квитанція від 22.08.2023 №НВ70-4КК2-6М3Е-В314), позовні вимоги задоволено частково, наявні підстави для стягнення на користь позивача витрат зі сплати судового збору у сумі 429,44 грн.

Керуючись ст.2, 90, 139, 242-246 ,255, 258, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у відмові ОСОБА_1 поновити нарахування щомісячної доплати до пенсії відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб».

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області поновити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб».

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у сумі 429 (чотириста двадцять дев`ять) грн 44 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на правничу допомогу у сумі 100 (сто) грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Учасники справи

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області [вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ].

Суддя Лариса ТРОФІМОВА