Справа № 520/20969/23
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2023 року № 520/20969/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції України в Харківській області щодо нарахування та виплати грошового забезпечення у вигляді доплати за несення служби у нічний час за 2019рік, додаткової доплати за службу в особливих умовах(період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19) у розмірі 50% грошового забезпечення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 за період травень-серпень, жовтень-грудень 2020 року і січень-квітень 2021 року, а також індексацію грошового забезпечення з 07.11.2015 по 01.11.2017;

- зобов`язати Головне управління національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплати грошове забезпечення у вигляді доплати за несення служби в нічний час за 2019рік, додаткової доплати за службу в особливих умовах(період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19) у розмірі 50% грошового забезпечення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 за період травень-серпень, жовтень-грудень 2020 року і січень-квітень 2021 року, а також індексацію грошового забезпечення з 07.11.2015 по 01.11.2017.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що в період з 07.11.2015 проходив по 06.04.2021року проходив службу в Національної поліції України та у відповідності до Наказу Головного управління національної поліції України в Харківській області від 06.04.2021 за №211о/с «По особовому складу» звільнений згідно із п.2ч.1ст.77 Законом України «Про національну поліцію» від 03.07.2015 №580-VІІІ, через хворобу. Під час проходження служби долучався до несення служби в нічній час, про що зазначено у листі УПД ГУНП в Харківській області від 19.07.2023р. №31аз/119-20/01-2023, однак доплата за несення служби в нічній час не нараховувалася та не виплачувалася, що підтверджено листом ГУНП в Харківській області від 04.07.2023р. №101аз/119/05/29-2023. В наслідок бездіяльності відповідача за період травень-серпень, жовтень-грудень 2020року і січень-квітень 2021року не нараховувалося і не виплачувалась додаткова доплата за службу в особливих умовах, передбачена постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.3030р..В порушенні чинного законодавства відповідачем не проведено індексацію грошового забезпечення у період з 07.11.2015р. по 01.11.2017року(що підтверджено відповіддю у листі ГУНП в Харківській області від 05.07.2023р. №101 аз/119/05/29-2023.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач наддав відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнав та зазначив, що позивач дійсно долучався до служби у нічний час, однак з наданої відділенням поліції №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області інформації встановлено, що копії книги нарядів та інструктажів за 30.03.2019,19.04.2019 які б могли підтвердити залучення особового складу УПД ГУНП в Харківській області до забезпечення правопорядку на виборчих дільницях за вказані дати, надати неможливо, оскільки у зв`язку з воєнним станом в Україні, введеним Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», було знищено згідно з актом №776вс/119-80/01/11-2022 від 10.03.2022 «Про вилучення для знищення документів не внесених до Національного архівного фонду». До відповідача не надавалися довідки обліку несення поліцейськими служби у нічний час. Саме бездіяльність посадових осіб УПД ГУНП в Харківській області, що виразилася у ненадання довідок обліку несення служби поліцейським у нічний час до ГУНП в Харківській області за 30.03.2019, 19.04.2019,19.07.2019 та 20.07.2019 призвели до звернення позивача до суду.

Щодо не нарахування та невиплати індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 01.11.2017 та зобов`язання нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 01.11.2017, відповідач зазначив, що право на індексацію у позивача виникло лише у червні 2016року. Однак, з метою проведення індексації грошового забезпечення поліцейських, постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017р. №782 були внесені зміни до п.2 Порядку 1078, а саме доповнено абз.5 такою категорією осіб як поліцейські (індексації підлягають грошові доходи громадян одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру,а саме грошове забезпечення військовослужбовців, поліцейських,осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби). Вказана Постанова №782 не містила пряму вказівку на проведення індексації грошового забезпечення нової категорії осіб (поліцейських), за період з 07.11.2015 по 31.10.2017. У зв`язку з вищевказаним, індексація грошового забезпечення поліцейських стала проводитися лише у листопаді 2017року, тобто після внесення змін до Порядку №1078.

Щодо вимоги позивача з приводу визнання протиправною бездіяльність ГУНП в Харківській області щодо не нарахуванні та невиплати у повному обсязі додаткової доплати до грошового забезпечення за виконання службових обов`язків в умовах карантину за період з травня по серпень 2020року, з жовтня по грудень 2020року та з січня по квітень 2021року відповідач зазначив, що перелік посад(професій) працівників, яким встановлюються такі доплати, визначаються відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику. Персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади. У період з березня 2020року по 17вересня 2020року керивництву УПД ГУНП в Харківській області позивачем не подавалися рапорти про виплату додаткової доплати до грошового забезпечення та оригінали первинних документів, які підтверджують виконання поліцейськими функцій, визначених розділом ІІ Порядку, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 №2165. Обов`язковою передумовою для призначення, нарахування та виплати цієї доплати є наявність відповідних реальних асигнувань. Тобто виплата доплати не обов`язково повинна здійснюватися щомісячно разом із основним грошовим забезпеченням, виплата може здійснюватися одноразово за минулий період .

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) , зокрема, щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що в період з 07.11.2015року проходив по 06.04.2021року проходив службу в Національної поліції України та у відповідності до Наказу Головного управління національної поліції України в Харківській області від 06.04.2021року за №211о/с «По особовому складу» звільнений згідно із п.2ч.1ст.77 Законом України «Про національну поліцію» від 03.07.2015 №580-VІІІ, через хворобу. Під час проходження служби долучався до несення служби в нічній час, про що зазначено у листі УПД ГУНП в Харківській області від 19.07.2023р. №31аз/119-20/01-2023, однак доплата за несення служби в нічній час не нараховувалася та не виплачувалася, що підтверджено листом ГУНП в Харківській області від 04.07.2023р. №101аз/119/05/29-2023. В наслідок бездіяльності відповідача за період травень-серпень, жовтень-грудень 2020року і січень-квітень 2021року не нараховувалося і не виплачувалась додаткова доплата за службу в особливих умовах, передбачена постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.3030р..В порушенні чинного законодавства відповідачем не проведено індексацію грошового забезпечення у період з 07.11.2015р. по 01.11.2017року(що підтверджено відповіддю у листі ГУНП в Харківській області від 05.07.2023р. №101 аз/119/05/29-2023.

Не здійснення вищезазначених виплат, стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 94 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 цієї Постанови, визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (наказ Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260).

Згідно п. 5 Розділу І вказаного Порядку № 260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Відповідно до п. 11 Розділу ІІ Порядку № 260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Як вбачається із матеріалів справи, листом Головного управління національної поліції України в Харківській області від 13.07.2023р. на адвокатський запит повідомлено що відповідно до організаційно-розпорядчих документів(наказів, доручень) ГУНП в Харківській області, примірники яких зберігаються в УПД ГУНП в Харківській області, позивач залучався до забезпечення охорони публічної безпеки і порядку у нічний час 30.03.2019р.,19.04.2019р., 21.04.2019р., 19.07.2019р. та 20.07.2019р.. Копії книги нарядів та інструктажів за 30.03.2019,19.04.2019 які б могли підтвердити залучення особового складу УПД ГУНП в Харківській області до забезпечення правопорядку на виборчих дільницях за вказані дати, надати неможливо, оскільки у зв`язку з воєнним станом в Україні, введеним Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», було знищено згідно з актом №776вс/119-80/01/11-2022 від 10.03.2022 «Про вилучення для знищення документів не внесених до Національного архівного фонду». Крім того, копії книги нарядів та інструктажів за 21.04.2019р. та 20.07.2019р. немає можливості у зв`язку з їх знищенням у період окупації території Липецької ОТГ Харківського району Харківської області.

Матеріали справи не містять розрахунку заборгованість відповідача перед позивачем у вигляді доплати за службу в нічний час за 2019рік, суд не має можливості встановити кількість годин робочого тижня та кількість годин фактичного часу служби в нічний час та кількість нічних змін, що передбачено п.11 РозділуІІ Порядку №260 про виплати доплати у нічний час.

Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем у вигляді доплати за службу в нічний час встановити немає можливості.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (далі постанова №211) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин, який неодноразово продовжувався і діяв у спірний період часу (з 01.02.2021 по 01.07.2021).

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2020 року №375 «Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни» (далі - Постанова №375) установлено, що на період дії карантину, встановленого постановою №211, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) (далі - працівники) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

За приписами пп. 2-5 Постанови №375, встановлення доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення).

Перелік посад (професій) працівників, яким встановлюються такі доплати, визначається відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику.

Персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником (керівником державної служби) відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади.

Доплати, визначені пунктами 2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 червня 2020 року №485 «Про виділення коштів для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я» затверджено Порядок використання коштів, виділених для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я (далі - Порядок).

У пункті 1 Порядку вказано, що цей Порядок визначає механізм використання коштів державного бюджету за програмами, зокрема: здійснення доплати поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за рахунок коштів, виділених з фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, та її наслідками (далі бюджетні кошти).

Згідно з пунктом 2 Порядку, головним розпорядником бюджетних коштів є МВС. Відповідальними виконавцями бюджетних програм є МВС, Національна гвардія, Адміністрація Держприкордонслужби, ДСНС та Національна поліція (далі органи системи МВС).

Абзацами 1 та 2 пункту 4 Порядку визначено, що кошти, отримані органами системи МВС відповідно до пункту 3 цього Порядку, використовуються виключно для: доплати до грошового забезпечення військовослужбовцям Національної гвардії та Адміністрації Держприкордонслужби, особам рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

На виконання пункту 4 Постанови №375 Міністерством внутрішніх справ видано наказ від 03 червня 2020 року №431 «Про окремі питання організації оплати праці на період дії карантину», яким визначено керівникам, зокрема, Національної поліції України забезпечити встановлення на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, додаткової доплати у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах (пункт 1); виплату додаткової доплати здійснювати поліцейським, які перебувають відповідно на штатних посадах в органах (підрозділах) Національної поліції України (пункт 2); нарахування додаткової доплати здійснювати у відсотковому співвідношенні до заробітної плати (грошового забезпечення) з розрахунку всіх складових, у тому числі премії, за винятком виплат, що носять одноразовий та компенсаційний характер (пункт 3); персональний перелік осіб, яким установлюється додаткова доплата, визначається керівником відповідного органу, закладу, зазначених у пункті 1 цього наказу (пункт 4).

Таким чином, підставою для отримання доплати за Постановою №375 є сукупність таких умов:

1) особа є поліцейським;

2) забезпечує життєдіяльність населення, зокрема шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

3) внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням.

Отже, вказана доплата здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення, зокрема забезпечення правопорядку і безпеки громадян, у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт.

У відповідності до наказу ГУНП в Харківській області від 06.12.2016р. №514 о/с позивач проходив службу на посаді інспектора відділу організації діяльності груп реагування Управління превентивної діяльності ГУНП в Харківській області. 17.09.2020р. позивача відповідно до Наказу ГУНП в Харківській області №298 о/с переміщено на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Індустріального ВП ГУНП в Харківській області. В подальшому у зв`язку з реорганізаційно-штатними змінами, наказом ГУНП в Харківській області від 20.01.2021р. №17о/с переміщений на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Відповідно до Інстркції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громади, затвердженого наказом МВС України від 28.07.2017р. №650, завданням дільничного офіцера поліції є виконання завдань, спрямованих на дотримання прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави. Позивач відповідно до покладених на нього обов`язків та повноважень займав посаду , на якій забезпечував правопорядок і безпеку громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків мав безпосередній контакт з населенням.

Отже, позивач у спірний період часу належав до категорії поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечували життєдіяльність населення, у зв`язку з чим мали з населенням безпосередній контакт.

З огляду на викладене, суд зазначає, що у спірний період позивач працював за наявності всіх умов, що дають право на встановлення додаткової виплати, передбаченої Постановою КМУ №375, тому відповідач мав встановити та виплачувати позивачу в цей період додаткову доплату у розмірі до 50% грошового забезпечення пропорційно відпрацьованому часу у відповідних умовах.

Єдиним доводом відповідача, яким він заперечує проти задоволення позову, є посилання на п.5 постанови №375, відповідно до якого доплати, визначені пунктами 2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів, а також на те, що бюджетні асигнування на виплату додаткової доплати у спірний період часу не виділялись, тому і накази про здійснення таких доплат у зазначений період не видавалися.

Проте суд зазначені доводи вважає безпідставними з огляду на таке.

Як зазначалось вище, за наявності всіх умов, визначених у пункті 1 постанови №375, додаткова доплата до грошового забезпечення відповідної особи встановлюється імперативно, тобто прийняття наказу про встановлення такої доплати є обов`язковим. Разом з тим, сам розмір зазначеної доплати у відсотках до грошового забезпечення визначається в залежності від наявних бюджетних коштів і не може перевищувати 50 відсотків грошового забезпечення.

При цьому неприйняття відповідачем наказів про встановлення спірної доплати, по суті є складовою предмету позову, оскільки позивач вважає, що відповідач повинен був такі накази видати, тому що він працював в умовах карантину, як це передбачено постановою №375, а відповідач заперечує проти цього, мотивуючи це відсутністю бюджетних асигнувань.

Неприйняття зазначених наказів не є перешкодою для задоволення позову, оскільки у випадку задоволення вимог позивача відповідач повинен прийняти такі накази за спірний період часу, визначивши відсотковий розмір додаткової доплати до грошового забезпечення, після чого нарахувати і виплатити позивачу невиплачену за цей час доплату.

Крім того, за правовою позицією ЄСПЛ у справі «Кечко проти України» (рішення від 08 листопада 2005 року) у межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти в цих виплатах, доки відповідні положення є чинними. Тобто органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позивач за період травень-серпень, жовтень-грудень 2020року і січень-квітень 2021року мав право на отримання додаткової доплати до грошового забезпечення, передбаченої постановою №375.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості по індексації грошового забезпечення, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Вказана норма Закону є чинною з моменту прийняття Закону України "Про Національну поліцію".

Як визначено у статті 1 Закону №1282-XII, індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

За приписами частини першої статті 2 Закону №1282-XII індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення).

Частиною шостою статті 2 Закону №1282-XII визначено, що індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Статтею 4 Закону №1282-XII встановлено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону. Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті. Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін. У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Приписами частини другої статті 5 Закону №1282-XII передбачено, що підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з Державного бюджету України, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів Державного бюджету України.

Відповідно до статті 6 Закону №1282-XII у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону, грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з статтею 9 Закону №1282-XII індексація грошових доходів населення здійснюється за місцем їх отримання за рахунок відповідних коштів.

Таким чином, основною метою індексації грошових доходів населення є забезпечення достатнього життєвого рівня населення України за рахунок відшкодування подорожчання споживчих товарів і послуг.

Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення, що поширюються на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників, визначаються Порядком проведення індексації грошових доходів населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року №1078 (далі - Порядок №1078, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Як встановлено пунктом 1-1 Порядку №1078, підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.

Відповідно до пункту 2 індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру: пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, державної допомоги та компенсаційних виплат, крім тих, які зазначені у пункті 3 цього Порядку), щомісячне довічне грошове утримання, що виплачується замість пенсії; стипендії; оплата праці найманих працівників підприємств, установ, організацій у грошовому виразі, яка включає оплату праці за виконану роботу згідно з тарифними ставками (окладами) і відрядними розцінками, доплати, надбавки, премії, гарантійні та компенсаційні виплати, передбачені законодавством, а також інші компенсаційні виплати, що мають постійний характер; грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби; суми виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування (допомога по безробіттю, матеріальна допомога у період професійної підготовки, перепідготовки або підвищення кваліфікації безробітного, щомісячна грошова сума, що компенсує відповідну частину втраченого заробітку потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання (з урахуванням виплат на необхідний догляд за потерпілим), щомісячна страхова виплата особам, які перебували на утриманні потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, страхова виплата дитині, яка народилась інвалідом внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності); суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди у разі втрати годувальника.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 №782 «Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення», яка набрала чинності 24.10.2017, внесено зміну до пункту 2 Порядку № 1078, та доповнено абзац п`ятий після слова «військовослужбовців» словом «поліцейських».

Відповідно до пункту 4 Порядку №1078 індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.

Виплата сум індексації грошових доходів здійснюється за рахунок джерел, з яких проводяться відповідні грошові виплати населенню, а саме: підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з державного бюджету, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів державного бюджету (пункт 6 Порядку №1078).

Отже, на підприємства, установи, організації, незалежно від форм власності, покладається обов`язок проводити індексацію заробітної плати (грошового забезпечення) у разі перевищення величини індексу споживчих цін встановленого порогу індексації.

За приписами пункту 5 Порядку № 1078 у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення. Сума індексації у місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу. Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу. У разі зростання заробітної плати за рахунок інших її складових без підвищення тарифних ставок (окладів) сума індексації не зменшується на розмір підвищення заробітної плати. У разі коли відбувається підвищення тарифної ставки (окладу), у місяці підвищення враховуються всі складові заробітної плати, які не мають разового характеру. До чергового підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, до визначеної суми індексації додається сума індексації, яка складається внаслідок перевищення величини індексу споживчих цін порогу індексації, зазначеного у пункті 1-1 цього Порядку. У разі підвищення грошових доходів населення випереджаючим шляхом з урахуванням прогнозного рівня інфляції під час визначення розміру підвищення грошових доходів у зв`язку з індексацією враховується рівень такого підвищення. Нарахування сум індексації або проведення чергового підвищення грошових доходів випереджаючим шляхом здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін, на підставі якого нарахована сума індексації перевищить розмір підвищення грошових доходів випереджаючим шляхом.

Відповідно до положень пунктів 2, 5 Порядку № 1078 для визначення базового місяця для проведення індексації доходів необхідно обрати місяць, у якому заробітна плата працівника зросла за рахунок її постійних складових.

Отже, підставою для встановлення базового місяця індексації є підвищення посадових окладів особи. Тобто, початок відліку для обчислення індексу споживчих цін є місяць підвищення посадового окладу. З цього місяця значення індексу споживчих цін приймають за 1 або 100 відсотків, а приріст індексу розраховується з наступного місяця. При цьому, нарахування індексації проводиться в місяці, наступному за місяцем, у якому був офіційно опублікований індекс інфляції.

Аналіз наведених норм законодавства України дає підстави для висновку, що місяць, в якому відбулося підвищення оплати праці (суми її постійних складових), є базовим при проведенні індексації.

З 07.11.2015 - з дня набрання чинності Законом №580-VIII застосовується постанова Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (п. 8 Постанови), якою вперше затверджені схеми окладів поліцейських.

Вказана постанова є чинною і на сьогодні.

Оскільки розміри посадових окладів поліцейських згідно з додатками до вказаної постанови Кабінету Міністрів України протягом періоду з 07.11.2015 по 30.12.2020 не змінювалися, тому базовим місяцем для визначення індексації щодо такого періоду є листопад 2015.

Судом встановлено, що індексація грошового забезпечення за період з листопада 2015 по листопад 2017 позивачу не нараховувалась та не виплачувалась.

При цьому, відповідач, як на підставу для ненарахування та невиплати позивачу індексації грошового забезпечення у вказаний період, зазначає, що нарахування індексації повинно здійснюватися лише з листопада 2017 після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 №782, якою абзац 5 пункту 2 Порядку №1078, після слова «військовослужбовців» словом «поліцейських». Однак суд вважає такі доводи відповідача неприйнятними, оскільки Закон №580-VIII має вищу юридичну силу, ніж Порядок №1078.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №160/35/20.

З огляду на викладене та враховуючи, що здійснення індексації прямо передбачене Законом №580-VIII та Законом №1282-XII, тому суд вважає, що позивач має право на отримання індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 (тобто, саме з дня прийняття позивача на службу в поліцію) по 31.10.2017 включно, із врахуванням базового місяця листопад 2015.

З огляду на зазначене, суд погоджується з доводами позивача про стягнення на його користь індексації грошового забезпечення за період перебування на посаді поліцейського.

Така ж правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 31.01.2019 у справі № 823/2249/18.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції України в Харківській області щодо невиплати ОСОБА_1 додаткової доплати до грошового забезпечення, у розмірі 50% грошового забезпечення , пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення (забезпечення правопорядку і безпеки громадян) відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 з 01 травня 2020 року по 01 січня 2021 року та з 01 січня 2021 року по 30 квітня 2021 року включно.

Зобов`язати Головне управління національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) додаткову доплату до його грошового забезпечення, у розмірі 50% грошового забезпечення, пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення (забезпечення правопорядку і безпеки громадян) відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 з 01 травня 2020 року по 01 січня 2021 року та з 01 січня 2021 року по 30 квітня 2021 року включно.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) щодо невиплати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) індексації грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по 31 жовтня 2017 року включно із застосуванням базового місяця - листопад 2015 року.

Зобов`язати Головне управління національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) індексацію грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по 31 жовтня 2017 року включно із застосуванням базового місяця - листопад 2015 року.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.