Справа № 520/27275/23
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2023-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 жовтня 2023 р. Справа №520/27275/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України (вул. Володимирська, буд. 9,м. Київ,01001, ), Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області (вул. Римарська, буд. 24, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправними та скасування наказу, висновку, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної міграційна служба України , Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної міграційної служби України «Про визнання недійсними бланків» №81 від 11.06.2015 в частині визнання недійсним (анулювання) бланка паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 ;

- визнати протиправним та скасувати висновок №205/2016 службового розслідування за фактом оформлення паспорта громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений Головним Управлінням ДМС України в Харківській області 02.07.2016, яким визнано паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оформленим з порушенням вимог законодавства та таким, що підлягає вилученню та знищенню.

Дослідивши матеріали справи та вказану заяву, суд зазначає наступне.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 вказано, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, у позовній заяві зазначено, що позивач дізнався про начебто порушення його прав лише 23.05.2023 під час візиту до Консульства України в м. Дубай Об`єднаних Арабських Еміратах щодо оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон замість наявного паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_3 , строк дії якого має закінчитися 20.09.2023, де позивачу вперше стало відомо про те, що його паспорт громадянина України НОМЕР_2 визнано недійсним.

09.06.2023 з відповіді на адвокатський запит, як зазначає позивач, він вперше офіційно дізнався про прийняття ГУ ДМС України в Харківській області рішення про визнання недійсним його паспорту громадянина України НОМЕР_2 , а 17.07.2023 ДМС проінформував Позивача про визнання недійсним (анулювання) його паспорту громадянина України НОМЕР_1 та надав витяг із відповідного наказу.

В свою чергу, згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що в грудні 2015 до Окружного адміністративного суду міста Києва позивачем - ОСОБА_1 було подано позов до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування наказу ДМС від 11.06.2015 № 81 «Про визнання бланків недійсними» (справі № 826/27148/15).

Предметом розгляду справи № 826/27148/15 був наказ ДМС від 11.06.2015 № 81 «Про визнання бланків недійсними» в частині визнання недійсним (анулювання) бланку паспорту громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 .

Водночас, як вбачається з описової частини рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.11.2019 у справі № 826/27148/15, судом констатовано, що наказом ДМС від 11.06.2015 № 81 «Про визнання бланків недійсними» визнано недійсними (анульовано) бланки паспортів громадянина України та паспортів громадянина України ОСОБА_1 для виїзду за кордон.

Тобто, позивач був ознайомлений, або повинен бути ознайомленим зі змістом оскаржуваного наказу ДМС, який, зокрема, містить і бланк паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 .

Враховуючи вищезазначене, твердження позивача, що він дізнався про начебто порушення його прав лише 23.05.2023 є необґрунтованим.

Зокрема, ч. 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Всупереч наведеній нормі. належних доказів поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач не надав, як і заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням об`єктивних та непереборних підстав, які перешкоджали позивачу реалізувати своє право на звернення до суду у межах строків, встановлених КАС України.

Отже, зважаючи на встановлені строки на звернення до суду, позивач має надати відповідно до вимог ч.6 ст.161 заяву про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

Згідно з частинами 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказані недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі, що має наслідком на підставі ч.1 ст.169 КАС України залишення її без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу десятиденного строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказу, висновку - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.С.Мороко