Справа № 360/566/22
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2023-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

09 жовтня 2023 рокум. ДніпроСправа № 360/566/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправними дій, скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Луганського апеляційного суду (далі - відповідач), в якому позивач просив:

- визнати протиправними дії Луганського апеляційного суду щодо нарахування та виплати йому суддівської винагороди за період з 05 серпня 2021 року по день ухвалення рішення судом (за винятком днів відпустки) із застосуванням наказу голови Луганського апеляційного суду ОСОБА_2 від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації», та похідного наказу від 05.08.2021 виконуючого обов`язки голови суду ОСОБА_3 № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією»;

- скасувати наказ голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації», скасувати наказ Луганського апеляційного суду від 05.08.2021 виконуючого обов`язки голови суду ОСОБА_3 № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією»;

- зобов`язати Луганський апеляційний суд провести перерахунок його суддівської винагороди за період з 05 серпня 2021 року по день ухвалення судового рішення (за винятком днів відпусток), обчисливши її відповідно до статті 130 Конституції України та статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та виплатити йому недоотриману частину суддівської винагороди за період з 05 серпня 2021 року по день ухвалення рішення.

04.02.2022 до суду подано заяву про збільшення позовних вимог, в якій позивач просив збільшити розмір стягнення доплати за роботу з секретною інформацією з 05 серпня 2021 року по 21 січня 2022 року до 64063,59 гривень та врахувати в обґрунтування підстав позову рішення Ради суддів України від 28.01.2022 № 4.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що відповідно до Указу Президента України № 297/2018 від 28.09.2018 позивач був переведений на посаду судді Луганського апеляційного суду, на якій працює з 02 жовтня 2018 року.

За період з 01 січня 2021 року до 04 серпня 2021 року позивач отримував суддівську винагороду як суддя апеляційного суду - посадовий оклад у розмірі виходячи з 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2020 року та доплату за вислугу років в розмірі 60% від посадового окладу судді, доплату за державну таємницю в розмірі 10% від посадового окладу судді та доплату за науковий ступінь в розмірі 15% від посадового окладу судді.

Проте, як вказує позивач, починаючи з 04 серпня 2021 року він отримував суддівську винагороду за час фактичного виконання своєї роботи у суттєво меншому розмірі.

Після зборів суддів Луганського апеляційного суду 04 серпня 2021 року позивач дізнався про наказ голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації», відповідно до якого позивачу з 04 серпня 2021 року було припинено доступ до державної таємниці. В зазначеному наказі було зроблено посилання на ст. 27 Закону України «Про державну таємницю» та п. 77 постанови Кабінету Міністрів України «Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» від 18.12.2013 № 939. Підстав для припинення доступу до державної таємниці чи будь-яких мотивувань прийнятого рішення в зазначеному наказі не наведено.

На підставі зазначеного наказу 05.08.2021 виконуючим обов`язки голови суду Карташовим О.Ю. було винесено наказ № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією», в якому як на підставу зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією з попереднього числа - 04.08.2021, зазначено наказ від 04.08.2021 № 141дск.

Разом з тим позивач зазначив, що рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 04 жовтня 2018 року затверджено «Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду». У розділі 3 «Відділ з режимно-секретної роботи» зазначено, що ОСОБА_1 є слідчим суддею в порядку п. 18 ч. 1 ст. 3, ст. 247 КПК України здійснює розгляд клопотань щодо негласних слідчих дій. На підставі наведеного Службою безпеки України позивачу надано допуск до державної таємниці до вересня 2023 року.

Позивач вказав, що наказ голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації» не аргументований жодним чином. На його думку, у чинному законодавстві України взагалі відсутній інститут «припинення доступу до державної таємниці».

Вказані вище обставини стали підставою для звернення позивача до суду.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, про що надав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» голова апеляційного суду здійснює повноваження слідчого судді та призначає з числа суддів апеляційного суду суддів (суддю) для здійснення таких повноважень у випадках, визначених процесуальним законом.

Пунктом 49 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України від 18.12.2013 № 939 передбачено, що необхідність роботи із секретною інформацією та форма допуску громадянина до державної таємниці визначається керівником підприємства, установи, організації за місцем роботи, служби чи навчання громадянина.

Відповідно до наданих Законом України «Про судоустрій і статус суддів» повноважень голова Луганського апеляційного суду своїм наказом від 03.10.2018 № 21 призначив слідчим суддею Луганського апеляційного суду суддю ОСОБА_1 з 03 жовтня 2018 року і позивачу встановлена щомісячна доплата до посадового окладу судді цього ж суду у розмірі 10 відсотків.

Визначення слідчих суддів в Положенні, як вказує відповідач, є виключно задля належної роботи Автоматизованої системи Луганського апеляційного суду КП «Д-3» та для автоматизованого розподілу справ/клопотань.

Наказом голови Луганського апеляційного суду від 04.08.2021 № 141дск припинено доступ до секретної інформації судді ОСОБА_1 .

Наказом в.о. голови Луганського апеляційного суду від 05.08.2021 № 68-к/тр/с у зв`язку з припиненням доступу до державної таємниці з 04.08.2021 зупинено виплату надбавок за роботу з секретною інформацією та її матеріальними носіями судді ОСОБА_1 .

Отже, як зазначає відповідач, оскільки припинено доступ до державної таємниці, то відсутні правові підстави для нарахування і виплати надбавки у зв`язку з тим, що щомісячна доплата виплачується судді за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці.

З 04.08.2021 суддя ОСОБА_1 роботу як слідчий суддя не виконує, а тому і доплата йому не нараховувалась та не виплачувалась.

Щодо посилань позивача на відсутність будь-яких мотивувань в наказі від 04.08.2021 № 141дск, відповідач посилається на дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень та вказує, що твердження позивача не ґрунтуються на нормі закону та обставинах справи і тягне за собою свідоме втручання в управлінські функції керівництва суду, в даному випадку голови суду.

Позивачем до суду подано відповідь на відзив, в якій вказано, що посилання відповідача на ту обставину, що нарахування та виплата надбавки відбувається за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці не є слушним, так як позивач оскаржує безпідставність та протиправність дій голови суду щодо припинення доступу позивача до державної таємниці, в результаті яких позивач був позбавлений права на виконання роботи, яка передбачає доступ до державної таємниці.

Обґрунтування відповідачем дій голови суду дискреційними повноваженнями не відповідає конституційній парадигмі щодо обов`язку будь-кого діяти у відповідності до вимог закону, а сприймається позивачем як прояв свавільних дій, жодним чином не обґрунтованих вимогами закону та зборами суддів.

Ухвалою суду від 26.01.2022 вищевказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 08.02.2022 після усунення недоліків позовної заяви відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, витребувано у Луганського апеляційного суду копії: наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації»; довідку про нараховану та фактично виплачену ОСОБА_1 суддівську винагороду за період з серпня 2021 року по січень 2022 року (в розрізі всіх складових); всі документи, які стали підставою для винесення наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації» та наказу виконуючого обов`язки голови суду Карташова О.Ю. від 05.08.2021 № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією»; докази ознайомлення ОСОБА_1 з наказом голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації» та наказом виконуючого обов`язки голови Луганського апеляційного суду Карташова О.Ю. від 05 серпня 2021 року № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією».

Ухвалою суду від 21.06.2022 відкладено підготовче засідання у справі до відновлення можливості його проведення та участі у розгляді справи всіх сторін по справі, в тому числі шляхом проведення відеоконференції або безпосередньої участі у судових засіданнях за місцем розташування суду.

Ухвалою суду від 20.07.2022 продовжено Луганському апеляційному суду строк на подання відзиву на позовну заяву. Запропоновано надіслати суду та позивачу відзив на позовну заяву і всі докази, що стосуються предмету позовних вимог, разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів. Повторно витребувано у відповідача необхідні для розгляду справи докази.

Відповідачем на виконання ухвал суду від 08.02.2022 та від 20.07.2022 надано витребувані документи, окрім наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації», посилаючись на наявність грифу «Для службового користування» та відсутність засобів технічного захисту інформації для виготовлення таких копій документів.

Ухвалою суду від 16.08.2022 позов залишено без розгляду в частині вимог щодо скасування наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації».

Ухвалою суду від 23.08.2022 у підготовчому засіданні зупинено провадження у справі до набрання законної сили рішенням Першого апеляційного адміністративного суду у справі № 360/5781/21.

Ухвалою суду від 03.08.2023 провадження у справі № 360/566/22 поновлено.

Ухвалою суду від 08.08.2023 у відповідача витребувано копії: Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду, затверджене рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 04 жовтня 2018 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин); протоколу оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року, на якій вирішувалось питання про виключення з автоматизованого розподілу слідчого судді Кострицького Віталія Володимировича, з 04 січня 2021 року по 31 березня 2021 року; протоколу оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду № 3 від 02 квітня 2021 року, на якій вирішувалось питання про виключення з автоматизованого розподілу слідчого судді Кострицького Віталія Володимировича, з 05 квітня 2021 року та на строк не більше шести місяців, а також письмові пояснення, чи включався до автоматизованого розподілу клопотань про проведення негласних слідчих (розшукових) дій як слідчий суддя ОСОБА_1 у період з 04.01.2021 до 04.08.2021.

Ухвалою суду від 16.08.2023 у відповідача повторно витребувано докази, зазначені в ухвалі від 08.08.2023.

На виконання ухвал суду від 08.08.2023 та від 16.08.2023 представником відповідача повідомлено, що надати витребувані документи немає можливості у зв`язку із їх знаходженням на тимчасово окупованій території у приміщенні Луганського апеляційного суду. Надати письмові пояснення з питання включення до автоматизованого розподілу клопотань про проведення негласних слідчих (розшукових) дій як слідчого судді ОСОБА_1 у період з 04.01.2021 до 04.08.2021 також не є можливим у зв`язку із тимчасовим призупиненням роботи Луганського апеляційного суду відповідно до наказу голови суду від 24.02.2022 № 8-од/с та відрядженням всіх суддів (в т.ч. слідчих суддів) до інших судів.

Ухвалою суду від 22.08.2023 запропоновано учасникам справи надати пояснення з питань, визначених частиною другою статті 180 КАС України, а також заяви щодо можливості закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 08.09.2023 долучено до матеріалів справи докази, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Як вказувалось вище, ухвалою суду від 16.08.2022 позов в частині вимог щодо скасування наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації» залишено без розгляду.

Вказана ухвала залишена без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022.

Постановою Верховного Суду від 08.02.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 на вказані судові рішення залишено без задоволення, ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 16.08.2022 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2022 залишено без змін.

На підставі заяви позивача від 27.07.2022 та представника відповідача від 01.08.2022 розгляд справи здійснюється в письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог (з урахуванням ухвали Луганського окружного адміністративного суду від 16.08.2022 про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог) і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд встановив такі обставини справи.

Відповідно до наказу голови Луганського апеляційного суду від 03 жовтня 2018 року № 21, призначити слідчим суддею Луганського апеляційного суду суддю Кострицького Віталія Володимировича. Судді Луганського апеляційного суду Кострицькому В.В. приступити до здійснення повноважень слідчого судді з 03 жовтня 2018 року. Відповідно до ч. 8 ст. 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» виплачувати судді ОСОБА_1 щомісячну доплату за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці, у розмірі залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «Цілком таємно», - 10 відсотків посадового окладу судді цього ж суду.

Наказом голови Луганського апеляційного суду від 04 серпня 2021 року № 141дск припинено доступ до секретної інформації судді Кострицькому В.В., про що в позові вказує позивач та не заперечується відповідачем.

Наказом в.о. голови Луганського апеляційного суду № 68-к/тр/с від 05.08.2021 в зв`язку з припиненням доступу до державної таємниці зупинено з 04 серпня 2021 року виплату надбавок за роботу з секретною інформацією та її матеріальними носіями, зокрема, ОСОБА_1 , судді.

Згідно довідки щодо слідчого судді Луганського апеляційного суду Кострицького Віталія Володимировича від 29.07.2022:

«Протоколом оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року був виключений з автоматизованого розподілу слідчий суддя Кострицький Віталій Володимирович, з 04 січня 2021 року по 31 березня 2021 року, керуючись п.7 Розділу III Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду.

Протоколом оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду № 3 від 02 квітня 2021 року був виключений з автоматизованого розподілу слідчий суддя Кострицький Віталій Володимирович, з 05 квітня 2021 року та на строк не більше шести місяців, керуючись п.7 Розділу III Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду.

Наказом Голови Луганського апеляційного суду № 141 дск від 04.08.2021 року «Про припинення доступу до секретної інформації» припинено доступ до секретної інформації Луганського апеляційного суду слідчому судді Кострицькому Віталію Володимировичу.

З вказаним наказом ОСОБА_1 ознайомлений 05.08.2021 року, про що свідчить проставлений власноруч підпис вказаного судді.

На виконання вимог ст.22 Закону України «Про державну таємницю», розпорядженням Головного управління СБУ в Донецькій та Луганській областях від 11.02.2022 року № 47 д/ДСК, судді Луганського апеляційного суду ОСОБА_1 скасовано допуск до державної таємниці за формою 2, у зв`язку з припиненням громадянином діяльності, у зв`язку з якою йому надано допуск до державної таємниці, за відсутності протягом шести місяців після припинення доступу до державної таємниці обґрунтованої потреби у такій діяльності.

Виготовити та надати копії вищезазначених наказів не виявляється можливим, оскільки вказані документи мають гриф «Для службового користування», та в Луганському апеляційному суді відсутні засоби технічного захисту інформації для виготовлення копій документів з грифом «Для службового користування»».

За змістом листа Луганського апеляційного суду від 20.09.2021 № 5/2049/2021, на заяву ОСОБА_1 від 10.09.2021 про поновлення доступу до державної таємниці та виплату надбавок за роботу з секретною інформацією повідомлено:

«У зв`язку з припиненням діяльності, пов`язаної з державною таємницею, наказом голови суду №141дск від 04.08.2021 слідчому судді Кострицькому В.В. було припинено доступ до секретної інформації та нарахування компенсації за роботу з відомостями, що становлять державну таємницю.

За таких обставин, враховуючи, що на цей час Ви не здійснюєте роботу, що передбачає доступ до державної таємниці, а також беручи до уваги кількість суддів в судових палатах Луганського апеляційного суду та навантаження у справах, підстав для зміни наказу голови суду № 141дск від 04.08.2021 не вбачається.».

Позивач, вважаючи протиправними дії Луганського апеляційного суду щодо припинення йому доступу до секретної інформації та зупинення виплати надбавки за роботу з такою інформацією, звернувся до суду із позовом.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовані вимоги і заперечення учасників справи, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 4, 6 частини першої статті 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (далі - Закон № 1402-VIII) голова апеляційного суду видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у зв`язку з припиненням повноважень судді відповідний наказ; забезпечує виконання рішень зборів суддів апеляційного суду.

Частиною другою статті 29 Закону № 1402-VIII визначено, що голова апеляційного суду з питань, що належать до його адміністративних повноважень, видає накази і розпорядження.

Згідно частини третьої статті 29 Закону № 1402-VIII у разі відсутності голови апеляційного суду його адміністративні повноваження здійснює один із заступників голови суду за визначенням голови суду, за відсутності такого визначення - заступник голови суду, який має більший стаж роботи на посаді судді, а в разі відсутності заступника голови суду - суддя цього суду, який має більший стаж роботи на посаді судді.

Суспільні відносини, пов`язані з віднесенням інформації до державної таємниці, засекречуванням, розсекречуванням її матеріальних носіїв та охороною державної таємниці з метою захисту національної безпеки регулює Закон України «Про державну таємницю» від 21.01.1994 № 3855-ХІІ (далі - Закон № 3855-ХІІ; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За визначенням, наданим статтею 1 Закону № 3855-XII допуск до державної таємниці - оформлення права громадянина на доступ до секретної інформації; доступ до державної таємниці - це надання повноважною посадовою особою дозволу громадянину на ознайомлення з конкретною секретною інформацією та провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, або ознайомлення з конкретною секретною інформацією та провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, цією посадовою особою відповідно до її службових повноважень.

Відповідно до статті 22 Закону № 3855-XII допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України. Якщо потреба громадянина у відомостях, що становлять державну таємницю, не пов`язана з місцем роботи, служби або навчання, документи про надання допуску до державної таємниці можуть оформлятися за місцем провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею. Надання допуску передбачає: визначення необхідності роботи громадянина із секретною інформацією; перевірку громадянина у зв`язку з допуском до державної таємниці; взяття громадянином на себе письмового зобов`язання щодо збереження державної таємниці, яка буде йому довірена; одержання у письмовій формі згоди громадянина на передбачені законом обмеження прав у зв`язку з його допуском до державної таємниці; ознайомлення громадянина з мірою відповідальності за порушення законодавства про державну таємницю.

Згідно із частиною першою статті 23 Закону № 3855-XII допуск до державної таємниці не надається у разі:

1) відсутності у громадянина обґрунтованої необхідності в роботі із секретною інформацією;

2) сприяння громадянином діяльності іноземної держави, іноземної організації чи їх представників, а також окремих іноземців чи осіб без громадянства, що завдає шкоди інтересам національної безпеки України, або участі громадянина в діяльності політичних партій та громадських організацій, діяльність яких заборонена у порядку, встановленому законом;

3) відмови громадянина взяти на себе письмове зобов`язання щодо збереження державної таємниці, яка буде йому довірена, а також за відсутності його письмової згоди на передбачені законом обмеження прав у зв`язку з допуском до державної таємниці;

4) наявності у громадянина судимості за тяжкі або особливо тяжкі злочини, не погашеної чи не знятої в установленому порядку;

5) наявності у громадянина психічних розладів, які можуть завдати шкоди охороні державної таємниці, відповідно до переліку, затвердженого Міністерством охорони здоров`я України і Службою безпеки України.

Частиною другою статті 23 Закону № 3855-XII установлено, що у наданні допуску до державної таємниці може бути відмовлено також у разі: 1) повідомлення громадянином під час оформлення допуску недостовірних відомостей про себе; 2) постійного проживання громадянина за кордоном або оформлення ним документів на виїзд для постійного проживання за кордоном; 3) невиконання громадянином обов`язків щодо збереження державної таємниці, яка йому довірена або довірялася раніше.

Статтею 26 Закону № 3855-XII визначено, що переоформлення громадянам допуску до державної таємниці здійснюється: у разі закінчення терміну дії допуску до державної таємниці за необхідності подальшої роботи з секретною інформацією; у разі необхідності підвищення чи зниження громадянину форми допуску для роботи із секретною інформацією вищого чи нижчого ступеня секретності; у разі необхідності проведення додаткової перевірки, пов`язаної з можливим виникненням обставин, передбачених пунктами 2 і 4 частини першої та частиною другою статті 23 цього Закону.

Скасування раніше наданого допуску до державної таємниці здійснюється органами Служби безпеки України у разі виникнення або виявлення обставин, передбачених статтею 23 цього Закону, або після припинення громадянином діяльності, у зв`язку з якою йому було надано допуск, втрати ним громадянства або визнання його недієздатним на підставі інформації, здобутої органами Служби безпеки України або отриманої від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій.

Відповідно до частин першої-третьої, п`ятої статті 27 Закону № 3855-XII доступ до державної таємниці надається дієздатним громадянам України, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-дослідної діяльності або навчання.

Рішення про надання доступу до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв приймають керівники державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, у яких виконуються роботи, пов`язані з державною таємницею, або зберігаються матеріальні носії секретної інформації.

Керівники державних органів, за винятком осіб, передбачених частиною шостою цієї статті, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій доступ до державної таємниці у сфері, що стосується діяльності державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, отримують за посадою після надання їм допуску до державної таємниці за відповідною формою.

Відмова надати громадянинові України доступ до конкретної секретної інформації та її матеріальних носіїв можлива лише у разі відсутності підстав, передбачених частиною першою цієї статті, та може бути оскаржена в порядку, встановленому частиною другою статті 25 цього Закону.

Згідно з статтею 30 Закону № 3855-XII у разі коли за умовами своєї професійної діяльності громадянин постійно працює з відомостями, що становлять державну таємницю, йому повинна надаватися відповідна компенсація за роботу в умовах режимних обмежень, види, розміри та порядок надання якої встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначених вимог законодавства Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 15.06.1994 № 414, якою затверджено Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці (далі - Положення).

У пункті 1 Положення зазначено, що воно визначає види, розміри і порядок надання компенсації працівникам органів законодавчої, виконавчої та судової влади, органів прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (далі - особи, які працюють в умовах режимних обмежень).

Згідно з пунктом 2 Положення особам, які працюють в умовах режимних обмежень, установлюється надбавка до посадових окладів (тарифних ставок) залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 20 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 15 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 10 відсотків.

Відповідно до пункту 5 Положення такими, що постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, вважаються особи, які за своїми функціональними обов`язками або на час виконання робіт згідно з укладеними договорами займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв державної таємниці, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом захисту державної таємниці.

Згідно з пунктом 6 Положення персональний склад осіб, які працюють в умовах режимних обмежень, та розмір надбавки визначаються керівником відповідного органу законодавчої, виконавчої та судової влади, органу прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, де працюють ці особи.

Системний аналіз наведених норм вказує на те, що поняття «допуск до державної таємниці» і «доступ до державної таємниці» мають різне значення і відрізняються одне від одного. Допуск до державної таємниці передбачає оформлення права громадянина на доступ до секретної інформації, включаючи державну таємницю, через СБУ. Доступ до державної таємниці відноситься до надання дозволу громадянину на ознайомлення з конкретною секретною інформацією та провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, відповідно до службових повноважень посадової особи.

Тобто, допуск до державної таємниці по своїй суті є лише правом на роботу з інформацією. А от умовою реалізації цього права (тобто, фактичного доступу до конкретної секретної інформації) є потреба у службовій виробничій, науковій чи науково-дослідній діяльності або навчанні. І за загальним правилом цю потребу для службовця чи працівника визначає керівник органу, установи, організації чи підприємства, який видає відповідний наказ або накладає резолюцію на конкретний документ. До того ж, аналіз пункту 6 Положення дає підстави зробити висновок, що саме керівником відповідного органу, в тому числі судової влади, визначається склад осіб, які працюють в умовах режимних обмежень.

Як зазначено судом вище, позивач, як слідчий суддя Луганського апеляційного суду, мав доступ до секретної інформації.

Однак, протоколом оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року був виключений з автоматизованого розподілу слідчий суддя Кострицький Віталій Володимирович з 04 січня 2021 року по 31 березня 2021 року; протоколом оперативної наради слідчих суддів Луганського апеляційного суду № 3 від 02 квітня 2021 року був виключений з автоматизованого розподілу слідчий суддя Кострицький Віталій Володимирович з 05 квітня 2021 року та на строк не більше шести місяців (керуючись пунктом 7 розділу III Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду). Позивач не ставить під сумнів зміст вказаних протоколів.

Згідно з пунктом 7 розділу III вказаного Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду, у виняткових випадках, у разі виявлення значної різниці у навантаженні слідчих суддів, слідчий суддя, який має найбільше навантаження, може бути виключений з автоматизованого розподілу за рішенням оперативної наради слідчих суддів.

Як вказано в листі Луганського апеляційного суду від 20.09.2021 № 5/2049/2021, у зв`язку з припиненням діяльності, пов`язаної з державною таємницею, наказом голови суду № 141дск від 04.08.2021 слідчому судді Кострицькому В.В. було припинено доступ до секретної інформації та нарахування компенсації за роботу з відомостями, що становлять державну таємницю.

Частиною другою статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що суддівська винагорода складається з посадового окладу та доплат за 1) вислугу років; 2) перебування на адміністративній посаді в суді; 3) науковий ступінь; 4) роботу, що передбачає доступ до державної таємниці.

Крім того, частиною восьмою статті 135 вказаного Закону визначено, що суддям виплачується щомісячна доплата за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці, у розмірі залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "Цілком таємно", - 10 відсотків посадового окладу судді відповідного суду; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "Таємно", - 5 відсотків посадового окладу судді відповідного суду.

Відтак, щомісячна доплата за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці є складовою суддівської винагороди, а тому її виплата регулюється виключно вказаним Законом № 1402-VIII і не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Однак, вказана доплата не є імперативно поширеною на всіх суддів, оскільки згідно із змістом частини восьмої статті 135 Закону № 1402-VIII вона виплачується виключно за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці. Інакше кажучи, ця правова норма пов`язує щомісячну доплату не з наявністю допуску, а з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці.

За подібним нормативним регулюванням Верховний Суд у постанові від 23.04.2021 у справі № 160/2520/20 зробив подібні висновки.

Отже, з огляду на те, що позивач був виключений з автоматизованого розподілу клопотань про проведення негласних слідчих (розшукових) дій як слідчий суддя та у зв`язку з припиненням діяльності, пов`язаної з державною таємницею, і відповідно припиненням доступу до секретної інформації, підстав вважати, що відповідач не мав достатніх правових підстав для зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією, немає.

Разом з тим, розглядаючи спір в межах позовних вимог, суд враховує, що позов в частині вимог про скасування наказу голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04 серпня 2021 року № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації» залишено без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду в цій частині позовних вимог.

Суд наголошує, що саме наказом голови Луганського апеляційного суду Гаврилюка В.К. від 04.08.2021 № 141дск припинено доступ позивачу до секретної інформації під час виконання ним своїх функціональних обов`язків на посаді судді апеляційного суду, та цей наказ є чинним.

При цьому, на підставі вказаного наказу було видано похідний наказ від 05.08.2021 № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією».

Доказів визнання протиправним та скасування наказу голови Луганського апеляційного суду від 04.08.2021 № 141дск «Про припинення доступу до секретної інформації», зокрема, в поза судовому порядку, позивачем суду не надано.

Тому, наразі, правові підстави для визнання наказу від 05.08.2021 № 68-к/тр/с «Про зупинення виплати надбавки за роботу з секретною інформацією» протиправним та його скасування відсутні.

Щодо посилань позивача на рішення Ради суддів України від 28.01.2022 № 4, суд зазначає таке.

Так, згідно пунктів 1, 2 вказаного рішення положення статті 30 Закону України «Про державну таємницю» від 21 січня 1994 року № 3855-ХІІ, пунктів 2, 5 Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 року № 414, слід розуміти так, що необхідною умовою отримання компенсації у зв`язку з виконанням робіт, які передбачають доступ до державної таємниці, є наявність в особи допуску до державної таємниці (на підставі якого надається доступ до державної таємниці), та не обов`язково залежить від виконання робіт/завдань та/або посадових обов`язків, які вимагають доступу до державної таємниці чи з огляду на поставлені завдання передбачають виникнення необхідності у такому доступі. Допуск до провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, наданий відповідно до законодавства про державну таємницю судді чи працівнику апарату суду, які працюють за посадами згідно з номенклатурою посад працівників, перебування на яких потребує оформлення допуску та надання доступу до державної таємниці, за суттю та правовою природою в умовах режимних обмежень вважати таким, що дає право особі на отримання компенсації (доплат до посадового окладу) на постійній основі.

Тобто, з вказаного рішення вбачається, що положення зазначених вище правових актів слід розуміти так, що необхідною умовою отримання компенсації у зв`язку з виконанням робіт, які передбачають доступ до державної таємниці, є наявність в особи допуску до державної таємниці (на підставі якого надається доступ до державної таємниці). Крім того, право на отримання компенсації (доплати до посадового окладу) на постійній основі потребує оформлення допуску та надання доступу до державної таємниці.

Отже, доступ до державної таємниці є одним з необхідних елементів, який дає право на отримання доплати до посадового окладу. Проте, як уже зазначалось, позивачу припинено доступ до секретної інформації згідно наказу голови Луганського апеляційного суду від 04.08.2021 № 141дск.

За приписами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не доведено належними та допустимими доказами протиправність дій відповідача у спірних правовідносинах.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених в цій справі фактичних обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Судові витрати згідно з статтею 139 КАС України розподілу не підлягають у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 77, 90, 94, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправними дій, скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 09.10.2023.

Суддя О.М. Качанок