Справа № П/811/812/17
Суддя: Л.І. ХИЛЬКО
Дата ухвалення: 2023-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 жовтня 2023 року м. Кропивницький Справа № П/811/812/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження заяву представника позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (надалі - Позивач) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (також - Відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просила визнати протиправними та скасувати:

- податкові повідомлення-рішення від 03.02.2017 № (на суму 3 883 633,77 грн.), № (на суму 213 458,45 грн.), № (на суму 510 грн.);

- рішення про застосування штрафних санкцій від 03.02.2017 № (на суму 162986,35 грн.);

- вимогу № Ф- від 03.02.2017 р. (на суму 40 485,16 грн.).

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2018, було відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Постановою Верховного Суду від 26.07.2022 рішення від 08.02.2018 та постанову від 10.07.2018 залишено без змін.

15.08.2023 до Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій представник позивача - адвокат Попович П.О. просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018 (т.4 а.с.1-8).

Ухвалою від 16.08.2023 заяву залишено буз руху (т.4 а.с.33).

Ухвалою від 05.09.2023 заяву призначено до судового розгляду (т.4 а.с.52).

Ухвалою від 05.09.2023 суд допустив заміну первісного відповідача ГУ ДФС у Кіровоградській області на його правонаступника- ГУ ДПС у Кіровоградській області, як відокремленого підрозділу ДПС України (т.4 а.с.50-51).

21.09.2023 представник відповідача подав до суду відзив, в якому просить відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишити в силі рішення суду від 08.02.2018 (т.4 а.с.61-62).

22.09.2023 представник позивача подав відповідь на відзив, в якій просив заяву задовольнити (т.4 а.с.71-77).

У судовому засіданні 22.09.2023 представники сторін підтримали свої доводи (заперечення).

Заслухавши пояснення представників сторін, суд ухвалив вирішити заяву в порядку письмового провадження, що відображено в протоколі судового засідання (т.4 а.с.78-79).

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для вирішення заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, суд приходить до таких висновків.

Статтею 361 КАС України визначено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Відповідно до частини шостої статті 361 КАС України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Статтею 365 КАС України встановлено порядок подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Так, відповідно до частин першої та другої цієї статті КАС України заява про перегляд судового рішення суду першої інстанції з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 2 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, подається до суду, який ухвалив судове рішення.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення.

Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (внаслідок урахування цих обставин суд міг би прийняти інше рішення, ніж те, що було прийняте).

Таким чином, нововиявлені обставини це юридичні факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їх представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об`єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

При цьому, нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справи.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, які встановлюються на підставі доказів, що не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, відзиві, апеляційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Водночас, також необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Істотність обставини означає те, що в разі, коли б суд мав можливість урахувати цю обставину при вирішенні справи, то це тією чи іншою мірою вплинуло б на результат її вирішення. Ознаку "не були і не могли бути відомі особі" потрібно розглядати як сукупність двох необхідних умов. Тобто для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за умови добросовісного ставлення до справи, тоді така підстава для перегляду судового акта відсутня.

Отже, істотні для справи обставини це ті, що становлять сутність справи та мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, могли вплинути на рішення суду, що набрало законної сили, а також існували під час розгляду адміністративної справи, але не були і не могли бути відомі ні особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, ні адміністративному суду.

Тобто, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин, тому першочерговим обов`язком суду є встановлення відсутності або наявності нововиявлених обставин.

В ході судового розгляду даної справи було встановлено, що ГУ ДФС у Кіровоградській області проведена документальна планова невиїзна перевірка ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 року по 31.12.2015 року, дотримання вимог податкового та іншого законодавства за період з 01.01.2014 року по 31.12.2015 року.

За результатами перевірки складено акт від 16.01.2017 №3/11-23-13-02/ НОМЕР_1 (т.1 а.с.27-78), яким встановлено наступні порушення:

п.177.2, пп.177.4.1, пп.177.4.2, пп.177.4.3, пп.177.4.4 п.177.4 ст.177 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755 зі змінами і доповненнями та у відповідності з вимогами п.167.1 ст.167 Податкового кодексу України позивачу донараховується податок на доходи фізичних осіб в сумі 3 106 907,01грн., в т.ч. за 2014 рік в сумі 829791,93грн. та за 2015 рік 2 277 115,078грн.;

п.2 ст.6, п.2 частини 1 ст. 7 Закону України від 08.07.2010 № 2464 "Про збір та облік, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" позивачу донараховано єдиного внеску в сумі 162986,35грн., в тому числі за 2014 рік в сумі 78778,86грн. та за 2015 рік в сумі 84207,49грн.;

пп.1.1 ст.161 підрозділу 10 розділу ХХ "Інші перехідні положення" Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755 зі змінами та доповненнями позивачу донараховано військового збору за 2015 рік в сумі 170766,76грн.;

п.44.1 ст.44, п. 85.2 ст.85 Податкового кодексу України за ненадання посадовим (службовим) особам органів державної податкової служби у повному обсязі всіх документів, що належать та пов`язані з предметом перевірки.

За результатами перевірки, ГУ ДФС у Кіровоградській області сформовані рішення від 03.02.2017:

№ про збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб від здійснення підприємницької діяльності за основним платежем 3 106 907,01 грн. та штрафних санкцій у розмірі 776726,76грн.;

№ про збільшення грошового зобов`язання з військового збору за основним платежем 170766,76грн. та штрафною санкцією 42691,69грн.;

№ за платежем: адміністративні штрафи та інші санкції штрафних санкцій у розмірі 510,00грн.;

№ про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску (т.1 а.с.93, 95, 97, 100).

Підставою для донарахування податку на доходи фізичних осіб, слугував висновок податкового органу, зокрема, про заниження позивачем валового доходу від здійснення підприємницької діяльності за період з 01.01.2014 по 31.12.2015.

Також, ГУ ДФС у Кіровоградській області була виставлена вимога про сплату боргу (недоїмки) від 03.07.2017 №Ф- (т.1 а.с.99).

Позивач звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просила визнати протиправними та скасувати:

- податкові повідомлення-рішення від 03.02.2017 № (на суму 3 883 633,77 грн.), № (на суму 213 458,45 грн.), № (на суму 510 грн.);

- рішення про застосування штрафних санкцій від 03.02.2017 № (на суму 162986,35 грн.);

- вимогу № Ф- від 03.02.2017 р. (на суму 40 485,16 грн.).

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2018, було відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що позивач, зазначаючи про наявність у неї всіх первинних документів, не надала їх ані під час проведення перевірки, ані під час подання заперечень та скарги, не надала їх під час розгляду адміністративної справи та жодним чином не підтвердила їх наявність на час проведення перевірки, розгляду справи в суді. Висновки, викладені у акті перевірки здійснені на підставі діючого законодавства та в межах повноважень податкового органу, а відтак, оскаржувані рішення та вимога скасуванню не підлягають.

Постановою Верховного Суду від 26.07.2022 рішення від 08.02.2018 та постанову від 10.07.2018 залишено без змін.

При цьому, Верховний Суд, переглянувши вказані вище рішення та постанову в межах доводів та вимог касаційної скарги не встановив підстав для задоволення касаційної скарги, оскільки позивач під час перевірки, адміністративного оскарження, розгляду судом першої та апеляційної інстанцій не надав первинні документи, що стосуються господарських операцій за участю контрагентів, відтак наявні підстави стверджувати про неправомірність формування податкового кредиту та складу витрат.

Так, у змісті заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами представник позивача посилається на подання заяви з підстав, передбачених п.2 ч.2 ст.361 КАС України, і вказує, що підставою для перегляду рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018 є саме те, що доказ, на основі якого було винесено спірні рішення (акт від 16.01.2017 № 3/11-23-13-02/), та які були предметом оскарження у справі, є не правдивими/фальшивими, що підтверджується постановою про закриття кримінального провадження від 17.01.2020.

Судом встановлено, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Кіровоградській області здійснювалось досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 01.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212 КК України.

17.01.2020 старшим слідчим з ОВС ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Кіровоградській області капітаном податкової міліції О. Мигловець, на підставі абз. 14 ч. 1 ст. 284 КПК України, винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування.

Як зазначено по змісту такої постанови, матеріалами кримінального провадження не підтверджено порушення, викладені в акті №3/11-23-13-02/ від 16.01.2017 "Про результати документальної планової невиїзної перевірки фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 з питань дотримання вимог законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 31.12.2015, дотримання вимог податкового та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2015" (т.4 а.с.17-18).

Разом з тим, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами згідно до вимог п.2 ч.2 ст.361 КАС України є встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі.

Однак, на час вирішення даної заяви відсутній вирок суду або ухвала про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили.

Стосовно ж посилання представника позивача на постанову слідчого про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування, то остання також не міститься інформації про фальшивість письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у справі. Вказаною постановою не встановлено і інших обставин, які б свідчили про наявність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

Крім того, як зазначалось судом, необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Згідно до ч. 4 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Верховний Суд у постанові від 18 липня 2022 року по справі № 826/2212/17 зазначив про те, що не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Суд вважає, що постанова від 17.01.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000044 від 01.08.2018, не є нововиявленою обставиною справи, з огляду на дату її прийняття, а також дату внесення кримінального провадження до ЄРДР, а є лише обставиною, яка не оцінювалася судом, стосовно обставин, що були встановлені судом в силу ст. 361 КАС України.

Так, представник позивача у заяві посилається на те, що постанова про закриття кримінального провадження містить посилання на встановлені досудовим слідством первинні документи контрагентів, про підтвердження витрат платника податків на придбання товарів за період 2014-2015, за рахунок яких позивачем було сформовано податковий кредит. Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду та з чим погодився Верховний Суд, позивач, зазначаючи про наявність у неї всіх первинних документів, не надала їх ані під час проведення перевірки, ані під час подання заперечень та скарги, не надала їх під час розгляду справи та жодним чином не підтвердила їх наявність на час проведення перевірки, розгляду справи в суді.

Також, представник позивача вказує про те, що в матеріалах кримінального провадження міститься висновок судово-економічної експертизи, яким спростовано висновки а Акті перевірки та всі первинні документи фінансово-господарської діяльності позивача, яким додатково спростовано посилання органу податкового контролю на порушення норм податкового законодавства. Однак, в ході судового розгляду суд апеляційної інстанції вказав, що відповідно до ст.104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Як вбачається з вказаного вище висновку від 20.03.2018, останній наданий після прийняття судом першої інстанції рішення по справі 08.02.2018. Вказаним висновком не підтверджується наявність у позивача первинної документації на час перевірки та під час судового розгляду. Суд касаційної інстанції підтвердив, що надані позивачем на дослідження експерту документи, так і не були надані суду першої, суду апеляційної інстанцій, та в матеріалах справи такі докази відсутні. При цьому, судами враховано положення ст.108 КАС України, згідно якої, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст.90 КАС України.

Таким чином, позивач фактично просить переоцінити зазначені доводи та прийняти з цих підстав інше за змістом судове рішення.

Відтак, наведене виключає зазначені позивачем обставини із категорії нововиявлених. Перегляд у цьому випадку рішення суду за нововиявленими обставинами фактично порушуватиме принцип правової визначеності та остаточності судового рішення.

Правові ж висновки рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018 у справі № П/811/812/17 підтверджені як постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2018, так і постановою Верховного Суду від 26.07.2022.

Відповідно до ч. 6 ст. 361 КАС України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Згідно п.1 ч.4 ст.368 КАС України, суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції (ч.2 ст.369 КАС України).

З огляду на викладене, в задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018 необхідно відмовити та залишити це судове рішення в силі.

Керуючись ст.ст.243, 248, 361, 368 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.02.2018 року у справі № П/811/812/17 та залишити таке рішення суду в силі.

Ухвала суду набирає законної сили негайно з моменту підписання суддею. Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. ХИЛЬКО