Справа № 240/4082/23
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2023-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року м. Житомир справа № 240/4082/23

категорія 103000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Шимоновича Р.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Злагода Плюс" до Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Приватне підприємство "Злагода Плюс" (далі - ПП "Злагода Плюс") із позовом, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність керівництва Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області стосовно ігнорування розгляду питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків до адміністративної відповідальності;

- зобов`язати Оліївську сільську раду Житомирського району Житомирської області розглянути, у законом встановлений порядок, питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків до адміністративної відповідальності.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що т.в.о. начальника охорони ПП "Злагода Плюс" під час планового огляду полів виявив, що на земельній ділянці, яка належить позивачу, випасалася велика рогата худоба, яка належить ОСОБА_1 жителю с. Зороків, Житомирського району. Відповідно до листа від 15.11.2022 року №7503 Житомирським районним управлінням поліції відділом №1 було направлено матеріали справи до керівництва Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області стосовно події, яка сталася. Зауважив, що неодноразово звертався до Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області з листами, у яких просив повідомити на якому етапі перебуває розгляд матеріалів справи, які направлені поліцією стосовно ОСОБА_1 , проте жодної відповіді не отримав. Позивач вважає, що відповідач цілеспрямовано ігнорує звернення ПП "Злагода Плюс", а тому звернувся до суду з цим позовом за захистом порушених прав та інтересів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учкасників справи.

Відповідач, правом подати відзив на позовну заяву, не скористався.

Розглянувши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 25 серпня 2022 року та 07 вересня 2022 року року т.в.о. начальника охорони ПП «Злагода Плюс» під час планового огляду полів виявив, що на земельній ділянці, яка належить ПП «Злагода Плюс» де посіяна кукурудза, випасалася велика рогата худоба.

Т.в.о. начальника охорони викликав агронома ПП «Злагода Плюс» на місце події, який приїхав на місце події та встановив, що дана худоба належить ОСОБА_2 . У подальшому, за вказівкою агронома т.в.о. начальника охорони звернувся до чергової частини відділу поліції № 1 Житомирського районного управління ГУНП в Житомирській області з приводу пошкодження насаджень кукурудзи великою рогатою худобою.

Згідно Довідки про результати розгляду матеріалів з приводу пошкодження насаджень кукурудзи великою рогатою худобою від 20.09.2022 року стало відомо, що велика рогата худоба, а саме корови в кількості трьох одиниць належать ОСОБА_1 жителю с. Зороків, Житомирського району, який є чоловіком ОСОБА_2 .

Для захисту своїх прав та збору доказів 25.10.2022 року ПП «Злагода Плюс» відправила лист вих.№77 до начальника Головного управління Держеокадастру у Житомирській області, в якому просила провести позапланову перевірку по факту самовільного зайняття земельної ділянки.

27.10.2022 року була отримана відповідь від Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області в якій вказувалося, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів Україні від 13 березня 2022 року № 303 було припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану.

25.10.2022 року ПП «Злагода Плюс» звернулася з проханням до керівництва Оліївської ОТГ провести перевірку земельної ділянки на факт самовільного захоплення, але останні відмовили посилаючись на Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 28.04.2021 №1424-ІХ та зазначили, що на момент звернення вони не набули повноважень органів державного нагляду (контролю) щодо здійснення перевірок, та рекомендували звернутися до відповідних органів.

Зі змісту листа Житомирського районного управління поліції відділу поліції №1 від 15.11.2022 року №7503 слідує, що Відділом поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області було направлено матеріали справи секретарю Оліївської сільської ради Борису Ткаченку стосовно події, яка сталася за участю ОСОБА_1 .

08.12.2022 року позивачем був направлений лист керівництву Оліївської ОТГ в особі Ткаченка Бориса Ігоровича, в якому ПП «Злагода Плюс» просили повідомити на якому етапі перебуває розгляд матеріалів справи, які були направлені поліцією стосовно ОСОБА_1 . На даний лист відповіді не було надано, тому лист з таким самим проханням був направлений повторно до керівництва Оліївської ОТГ.

Проте, відповіді на жоден із листів направлених ПП «Злагодою Плюс» до керівництва Оліївської ОТГ стосовно розгляду питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 жителя с.Зороків позивач не отримав.

Позивач, вважаючи, що відповідач цілеспрямовано ігнорує звернення ПП «Злагоди Плюс» та порушує законні права останніх, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів, врегульовано Законом України від 02.10.1996 № 393/96-ВР "Про звернення громадян" (далі - Закон №393/96-ВР).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 393/96-ВР громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до ст. 3 Закону № 393/96-ВР під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Заява (клопотання) - це звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Відповідно до статті 5 Закону № 393/96-ВР звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Звернення може бути подано окремою особою (індивідуальне) або групою осіб (колективне).

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).

У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Згідно з статтею 7 Закону № 393/96-ВР звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

За правилами статті 18 Закону № 393/96-ВР громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право, зокрема, одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.

Згідно з частинами 1, 3 статті 15 Закону № 393/96-ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

Відповідно до статті 19 Закону № 393/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

Відтак, праву громадянина звертатися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення кореспондує прямий та неухильний обов`язок вказаних органів об`єктивно і вчасно розглянути звернення та повідомляти громадянина про наслідки такого розгляду.

При цьому, суд зауважує, що саме по собі надання будь-якої відповіді на звернення громадянина у визначені законом строки не слід вважати повним і належним виконанням свого обов`язку суб`єктом владних повноважень. Так, істотною умовою такої відповіді є її належне обґрунтування і вирішення поставлених у зверненні питань (із урахуванням суті відповідного звернення і на підставі його ґрунтовного й всебічного вивчення).

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові від 29 липня 2020 року у справі №826/5053/17.

З матеріалів справи слідує, що позивач неодноразово звертався до Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області зі зверненнями, у яких просив повідомити на якому етапі перебуває розгляд матеріалів справи, які направлені Житомирським районним управлінням поліції відділом поліції №1 щодо ОСОБА_1 , стосовно події, яка сталася на земельній ділянці, яка належить ПП "Злагода Плюс".

Проте, всупереч Закону України "Про звернення громадян", відповіді на вказані звернення відповідачем не надано.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить також із наступного.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються нормами Кодексу України про адміністративіні правопорушення (далі -КупАП).

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Стаття 245 КУпАП визначає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України (ч.1 ст.246 КУпАП).

Згідно із п.1 ч.1 ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч.2 ст.218 КУпАП адміністративні комісії при виконавчих органах сільських, селищних рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема ст.104 КУпАП.

Згідно п.1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: - найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; - дату розгляду справи; - відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; - опис обставин, установлених під час розгляду справи; - зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

З наявного у матеріалах справи листа Житомирського районного управління поліції відділу поліції №1 від 15.11.2022 року №7503 слідує, що Відділом поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області було направлено матеріали справи секретарю Оліївської сільської ради Борису Ткаченку стосовно події, яка сталася за участю ОСОБА_1 .

У вказаному листі зазначено про те, що Відділом поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області проводилась перевірка по матеріалам, які зареєстровані в Журналі Єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події відділу поліції №1 ЖРУП за №№8617, від 25.08.2022, ЄО №9099 від 07.09.2022, ЄО №9102 від 07.09.2022 по зверненню громадянина ОСОБА_3 , з приводу пошкодження насаджень кукурудзи великою рогатою худобою, яка належить гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 ,, в ходв перевірки в діях гр. ОСОБА_1 , вбачаються ознаки адміністративного правопорушення за ст. 104 КУпАП та згідно ст. 255 КУпАП, складання даних адміністративних протоколів покладено на посадових осіб уповноважених на те виконавчими комітетами (а у населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчими органами, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад, а тому враховуючи вищезазначене, копії зібраних матеріалів направлено для прийняття рішення згідно чинного законодавства України.

Відповідно до ст.255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними встаттях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: посадові особи, уповноважені на те виконавчими комітетами (а у населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчими органами, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад (частини перша - четверта статті 41, статті 96-2, 103-1, 103-2, 103-3,104, частина перша статті 106-1, статті 106-2, 127-2, 149 - 152, частини третя - п`ята статті 152-1,статті 154, 155, 155-2, 156, 156-1, 156-2, 159 - 160, стаття 175-1 (за порушення, вчинені у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статті 183, 185-1, 186-5, 197,198).

Адміністративні комісії при виконавчих органах сільських, селищних рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 92, статтею 99 (коли правопорушення вчинено громадянином), статтями 103-1, 103-2, 104, статтею 136 (за вчинення порушень на автомобільному транспорті), статтями 141, 142, 150-152, статтями, 155, 155-2, частиною другою статті 156, частинами першою - четвертою статті 156-1, статтями 156-2, 159, частиною першою статті 163-17, статтею 175-1 (за порушення, вчинені у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтею 179, статтею 180 (крім справ щодо батьків неповнолітніх або осіб, які їх замінюють), частиною четвертою статті 181, частиною першою статті 182, статтями 183, 186, 212-1 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ст.255 КУпАП, складання адміністративних протоколів по ст.104 КУпАП покладено на посадових осіб, уповноважених на те виконавчих комітетами (а у населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, виконавчими органами, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад.

Згідно зі ст.53 Закону України «Про місцеве самоврядування» основною формою роботи виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради є його засідання. Засідання виконавчого комітету скликаються відповідно сільським, селищним, міським головою (головою районної у місті ради), а в разі його відсутності чи неможливості здійснення ним цієї функції - заступником сільського, селищного, міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради (районної у місті ради - заступником голови ради) в міру необхідності, але не рідше одного разу на місяць, і є правомочними, якщо в них бере участь більше половини від загального складу виконавчого комітету.

У позовні заяві позивач відмітив, що згідно прийнятих рішень Виконавчий комітет Оліївської сільської ради збирався двічі, проте питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не вирішував.

Верховний Суд у постанові від 30.04.2020 у справі №804/2076/17 зазначив: «..суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи».

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач не виконав вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача не надав, а тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, аналізуючи національні системи правового захисту на предмет дотримання права на ефективність внутрішніх механізмів в аспекті забезпечення гарантій, визначених ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, вказував, що для того, щоб бути ефективним, засіб захисту має бути незалежним від будь-якої вжитої на розсуд державних органів дії, бути безпосередньо доступним для тих, кого він стосується (див. рішення від 06.09.2005 у справі «Гурепка проти України» (Gurepka v. Ukraine), заява № 61406/00, п. 59); спроможним запобігти виникненню або продовженню стверджуваному порушенню чи надати належне відшкодування за будь-яке порушення, яке вже мало місце (див. рішення від 26.10.2000 у справі «Кудла проти Польщі» (Kudla v. Poland), заява № 30210/96, п. 158) (п. 29 рішення Європейського суду з прав людини від 16.08.2013 у справі «Гарнага проти України» (Garnaga v. Ukraine), заява № 20390/07).

Відповідно до рішення Верховного Суду України від 16.09.2015 у справі № 21- 1465а15 спосіб відновлення попущеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторною звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Таким чином, з метою ефективного, повного та належного захисту порушених прав позивача, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання протиправною бездіяльністі відповідача щодо нерозгляду питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків, Житомирського району, Житомирської області до адміністративної відповідальності та зобов`язання відповідача розглянути, у законом встановлений порядок, питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків, Житомирського району, Житомирської області до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Питання про розподіл судових витрат вирішується відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

вирішив:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Злагода Плюс" (вул. Перемоги, 57А, с. Зороків, Житомирський район, Житомирська область, 12336, ) до Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області (вул. Леоніда Ступницького, 68, Житомирський район, Житомирська область, 12402, ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області щодо нерозгляду питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків, Житомирського району, Житомирської області до адміністративної відповідальності.

Зобов`язати Оліївську сільську раду Житомирського району Житомирської області розглянути, у законом встановлений порядок, питання про притягнення ОСОБА_1 жителя села Зороків, Житомирського району, Житомирської області до адміністративної відповідальності.

Стягнути на користь Приватного підприємства "Злагода Плюс" сплачений судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 03 жовтня 2023 року.

Суддя Р.М.Шимонович