Справа № 120/1402/22-а
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

04 жовтня 2023 р. Справа № 120/1402/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комара Павла Анатолійовича, розглянувши письмово заяву про визнання способу виконання рішення в справі

за позовом: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12

до: Жмеринської міської ради Вінницької області

про: визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 до Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

На адресу суду від управління Державної казначейської служби України у Жмеринському районі та м. Жмеринці Вінницької області надійшла заява про встановлення способу виконання судового рішення в частині стягнення судових витрат. Заяву мотивовано тим. що станом на 22.08.2023 згідно відомостей, що містяться у Єдиному реєстрі: юридична особа Жмеринська міська рада () не зареєстрована, не перебуває на обслуговуванні та не має відкритих бюджетних рахунків у жодному з органів Державної казначейської служби України. Разом з тим. на обслуговуванні в Управлінні перебуває Виконавчий комітет Жмеринської міської ради () та має відкриті бюджетні рахунки.

Вказані обставини, на думку заявника, ускладнюють виконання рішення суду в частині стягнення судових втрат.

Ухвалою суду від 06.09.2023 заяву призначено щодо розгляду у судовому засіданні на 26.09.2023 о 11:00 год.

У судове засідання учасники справи не прибули. Представник заявника подав заяву про проведення судового засідання за його відсутності.

Вирішуючи вказану заяву, суд зазначає наступне.

Згідно ч.2 ст.14 КАС України судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами, та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання. Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 1 статті 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Судом встановлено, що Управління Державної казначейської служби України у Жмеринському районі та м. Жмеринці за результатами розгляду виконавчого листа Вінницького окружного адміністративного суду дійшло висновку про неможливість виконання такого виконавчого документу, оскільки у боржника відсутні відкриті бюджетні рахунку, з яких можливо було б здійснити безспірне списання органами Казначейства, відсутні.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (далі Порядок).

Відповідно до абз.3 п.2 Порядку, боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Згідно з п. 24 Порядку стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Відповідно до п.26 Порядку, безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку за визначеним кодом економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 28 цього Порядку.

Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках), безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів.

Безспірне списання коштів з рахунків підприємств, установ, організацій здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку коштів на рахунку.

Орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів, що обліковуються на рахунку бюджетної установи, яка здійснює централізоване обслуговування боржника, у межах відповідних бюджетних асигнувань з урахуванням положень пункту 25 цього Порядку.

Згідно з п.29 Порядку, у разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді.

Якщо боржник, який є одержувачем бюджетних коштів, повідомляє про те, що заборгованість за виконавчими документами не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати, та надає документи, які це підтверджують, орган Казначейства повертає виконавчі документи стягувачу для стягнення таких коштів через органи виконавчої служби.

Отже, Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845, регламентовано процедуру стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, зокрема алгоритм дій у разі невизначення рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів.

У свою чергу рішення, дії чи бездіяльність органів Казначейства під час виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів можуть бути оскаржені окремо у судовому порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 378 КАС України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

При цьому, важливим є те, що зміна способу і порядку виконання рішення суду не має змінювати (зачіпати) суті самого рішення суду.

Тобто, перекладання зобов`язань боржника за рішенням суду на особу, яка не приймала участі у розгляді судової справи, не відповідає меті застосування правового інституту зміни способу і порядку виконання рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 липня 2020 року у справі № 130/2176/17.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідач у даній справі Жменринська міська рада та Виконавчий комітет Жмеринської міської ради є різними юридичними особами.

Суд зазначає, що позивачем до суду не надано доказів вжиття Управлінням Державної казначейської служби України у Жмеринському районі та м. Жмеринці заходів, передбачених п.29 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845.

При цьому, суд зазначає, що правомірність дій казначейських органів щодо повернення без розгляду виконавчих листів перевірялась Верховним Судом, зокрема у постанові від 27 березня 2019 року (справа № 742/18/17). У вказаній постанові Верховного Суду зроблено висновок про те, що судове рішення за яким є боржником орган місцевого самоврядування може бути виконано на підставі ЗУ Про гарантії держави щодо виконання судових рішень, відповідно до норм якого, виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється Державною казначейською службою України в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Враховуючи викладене, а також наявність механізму виконання рішення суду у даній справі, у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, які істотно ускладнюють виконання рішення суду у цій справі або роблять його неможливим.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про встановлення способу і порядку виконання рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 378 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяву Управління Державної казначейської служби України у Жмеринському районі та м. Жмеринці Вінницької області про зміну способу і порядку виконання судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Комар Павло Анатолійович