Справа № 200/4708/23
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2023 року Справа №200/4708/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1

до відповідача: Міністерства оборони України

про: визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії.

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства оборони України про визнання протиправними дії Міністерства оборони України щодо затягування розгляду заяви та документів від 02.11.2022 року ОСОБА_1 про призначення та виплату одноразової грошової допомоги її сину ОСОБА_2 , у зв`язку із загибеллю в період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини його батька ОСОБА_3 , визнання протиправними дії Міністерства оборони України щодо невиплати в повному обсязі, одним платежем, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 168 Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану, одноразової грошової допомоги ОСОБА_2 у зв`язку із загибеллю в період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини його батька ОСОБА_3 , зобов`язання Міністерство оборони України виплатити в повному обсязі, одним платежем одноразову грошову допомогу, з урахуванням попередньо виплачених сум цієї допомоги, призначену рішенням Комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум від 10.02.2023 року № 14/168, ОСОБА_2 сину загиблого ОСОБА_3 в період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач не погодившись з доводами відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечував проти позову та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідач у відзиві наголосив, що позивачем порушено шестимісячний строк звернення до суду із вимогою про визнання протиправними дії Міністерства оборони України щодо затягування розгляду заяви та документів від 10.11.2022 року ОСОБА_4 про призначення та виплату одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю в період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини її сина ОСОБА_3 , оскільки позивач з 26.12.2022 року дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, які нібито полягають у протиправних діях Міністерства оборони України щодо затягування розгляду заяви та документів, однак звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства оборони України лише 28.08.2023 року.

Розглянувши матеріали справи та відзив на позовну заяву, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Судом з матеріалів справи встановлено, що 02.11.2022 року ОСОБА_1 звернулася до Першого відділу Рівненського районного ТЦК та СП (м.Березне) із заявою та документами щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги її малолітньому сину ОСОБА_2 ,у зв`язку із загибеллю його батька ОСОБА_3 , згідно постанови КМУ №168 від 28.02.2022 року. Батько, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , солдат НОМЕР_1 ОМБр Холодний ЯР, загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 під Бахмутом під час захисту Батьківщини. Виключено зі списків особового складу з 01.09.2022 наказом про виключення зі списків особового складу від 16.10.2022 №276, нагороджений Орденом За мужність ІІІ ступеня Указом Президента України від 28.12.2022 №901/2022.

За вихідним номером 01-1/2145 від 03.11.2022 року, заяву та документи щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги , направлено до Рівненського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

16.11.2022 року № 12/1/2553 Рівненський обласний ТЦК та СП склав висновок згідно якого зазначив, що на підставі поданих документів керівництво вважає, що син загиблого: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 має право на одержання частки одноразової грошової допомоги.

Рівненським обласним ТЦК та СП за вих №1332/667 від 17.11.2022 року з додаванням заяви та всіх необхідних документів, висновок направлено до Міністерства оборони України. Висновок з додаванням заяви та всіх необхідних документів був зареєстрований у Міністерстві оборони України за вх №11907/огд від 17.11.2022 року.

Суд вказує на те, що згідно п. 13 Постанови КМУ від 25 грудня 2013 року № 975 «Про затвердження Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві» керівник уповноваженого органу подає у 15-денний строк з дня реєстрації всіх документів розпорядникові бюджетних коштів висновок щодо виплати одноразової грошової допомоги, до якого обов`язково додаються документи, зазначені в пунктах 10 та 11 цього Порядку.

Розпорядник бюджетних коштів у місячний строк після надходження всіх зазначених документів приймає рішення про призначення одноразової грошової допомоги або про відмову в її призначенні, або про повернення документів на доопрацювання (у разі, коли документи подано не в повному обсязі, потребують уточнення чи подано не за належністю) і надсилає зазначене рішення разом з документами уповноваженому органу для видання наказу про виплату такої допомоги особам, які звернулися за нею, а в разі відмови чи повернення документів на доопрацювання - для письмового повідомлення заявника з обґрунтуванням мотивів відмови чи повернення документів на доопрацювання.

Отже, з огляду на зазначені положення законодавства встановлено, що Міністерство оборони України як розпорядник коштів у місячний строк після надходження всіх зазначених документів приймає рішення про призначення одноразової грошової допомоги або про відмову в її призначенні.

З огляду на те, що з заяво про виплату допомоги позивач звернулась 02.11.2023 року, а 16.11.2022 року № 12/1/2553 Рівненський обласний ТЦК та СП був складений висновок згідно якого зазначив, що на підставі поданих документів керівництво вважає, що син загиблого: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 має право на одержання частки одноразової грошової допомоги, який був зареєстрований у Міністерстві оборони України за вх №11907/огд від 17.11.2022 року, отже комісія Міністерства оборони України повинна була протягом місяця розглянути зазначену заяву та висновок.

З огляду на зазначені обставини, суд приходить висновку, що позивач фактично про порушення свого права повинна була дізнатися наприкінці грудня 2022 року, коли не отримала відповідного рішення комісії Міністерства оборони України за результатами розгляду її висновку.

Враховуючи те, що з позовною заявою позивач звернулась до Донецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року, тобто з порушенням шестимісячного строку звернення до суду визначеного ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Приписами ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене позивачу необхідно надати суду вмотивоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та надати докази, які підтверджують обставини викладені у клопотанні.

В зв`язку з вищенаведеним, суд вважає, що позивачем не дотримані вимоги ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства Укоаїни, суд приходить висновку про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків шляхом надання суду вмотивованого клопотання про поновлення строків звернення до суду з вимогою про визнання протиправними дії Міністерства оборони України щодо затягування розгляду заяви та документів від 02.11.2022 року ОСОБА_1 про призначення та виплату одноразової грошової допомоги її сину ОСОБА_2 , у зв`язку із загибеллю в період дії воєнного стану під час захисту Батьківщини його батька ОСОБА_3

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Олішевська