Справа № 520/19291/23
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

02 жовтня 2023 року Справа № 520/19291/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Харківській області про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною, оформлену листом від 03.07.2023 № 70/21-Б-1822/378, відмову УСБУ в Харківській області у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 22.06.2023 року (вх. від 27.06.2023) про підготовку та надання довідок про розмір грошового забезпечення;

- зобов`язати УСБУ в Харківській області підготувати та надати довідки за заявою ОСОБА_1 від 22.06.2023 року (вх. від 27.06.2023) про розмір грошового забезпечення за посадою, з якої його звільнено.

Ухвалою суду від 25.07.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у адміністративній справі за вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 18.09.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 - залишено без руху; надано позивачу термін - п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви; повідомлено позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін; роз`яснено позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Представником позивача на виконання ухвали суду від 18.09.2023 року через канцелярію суду подано клопотання, в якому останній просить суд продовжити розгляд справи прийняти рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування зазначеного клопотання вказано, що нормативно врегульований термін тільки для складення довідок становить 12 днів (5 календарних та 5 робочих). При цьому цей строк не враховує терміни опрацювання списків пенсіонерів - термін саме складання довідок про розмір грошового забезпечення. Також, представником позивача вказано, що станом на 01 січня певного року змінюється розмір грошового забезпечення, а зміна пенсії є похідною обставиною, а отже про складення або не складення довідки про розмір грошового забезпечення уповноваженим органом "військовий" пенсіонер гіпотетично може дізнатися не раніше, отримання пенсії у місяці, що йде за місяцем, в якому настали обставини - лютому 2022 та лютому 2023 року. Отже, з урахуванням отриманої пенсії за лютий 2023 року - 03.02.2023 року слід вважати, що позивач повинен був дізнатись саме з цієї дати, а тому строк згідно ч.2 ст. 122 КАС України, закінчувався 03.08.2023 року. Крім того, із посиланням на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 24.12.2020 року у справі №510/1286/16 зазначено, що позивач має право на отримання спірних довідок, із обмеженою можливістю їх реалізації в частині перерахунку пенсії.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Суд, надаючи оцінку поданій до суду заяві та наявним в матеріалах справи доказам, зазначає наступне.

Відповідно до приписів ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були викладені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Під час розгляду справи встановлено, що позивач із даним позовом звернувся до суду 20.07.2023 року із використанням системи "Електронний суд". При цьому, позовні вимоги позивача, викладені у позові стосуються надання оцінки оформленій листом від 03.07.2023 № 70/21-Б-1822/378 відмові УСБУ в Харківській області у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 22.06.2023 року (вх. від 27.06.2023) про підготовку та надання довідок про розмір грошового забезпечення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України: …для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Відтак, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав погоджується із висновками судів попередніх інстанцій про те, що отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після отримання пенсії за серпень 2014 року..

Згідно положень ч.4 ст.63 Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09.04.1992 № 2262-XII (далі Закон №2262-ХІІ) усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

На виконання вищевказаної норми Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 № 45, з наступними змінами та доповненнями, затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Порядок №45).

Пунктом 1 Порядку №45 пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Приписами п.п.2 та 3 Порядку №45 визначено, що видача довідки, як елемент в системній послідовності алгоритму дій визначених Порядком №45, пов`язується з моментом визначення Урядом України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Відповідно до п.4 Постанови Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 №704, з наступними змінами та доповненнями, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

З аналізу вищевказаної норми вбачається, що грошове забезпечення військовослужбовців повинно змінюватись щороку з 1 січня, у разі зміни прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, саме з цією датою пов`язується визначення Кабінетом Міністрів України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про те, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року.

Аналогічні висновки викладено і Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 року у справі №380/14933/22.

Матеріали справи свідчать, що у поданому до суду клопотанні позивач послався на обставини відсутності у даному випадку порушення строків подання даного позову з огляду на отримання ним пенсії за січень 2022 року у лютому 2022 року та за січень 2023 року у лютому 2023 року, з приводу чого суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини пов`язані із наданням оцінки обставинам наявності у позивача права на отримання довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2022 року та на 01.01.2023 для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2022 року та з 01.02.2023, що прямо пов`язано з обставинами зміни грошового забезпечення військовослужбовців, яке з огляду на наведені вище судом норми повинно змінюватись щороку з 1 січня, у разі зміни прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як наслідок, саме з цією датою пов`язується визначення Кабінетом Міністрів України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Отже, виникнення у особи права на отримання оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для подальшого перерахунку пенсії пов`язано із зміною прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відбулось у даному випадку 01.01.2022 року та 01.01.2023 року відповідно.

Відтак, отримання позивачем пенсії за у лютому відповідного року не є свідченням необізнаності позивача про порушення його прав відповідачем, оскільки не пов`язано із зміною прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стосовно посилань представника позивача на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 24.12.2020 року у справі №510/1286/16 суд зазначає, що спірні правовідносини не є подібними, до тих, яким було надано оцінку у вказаній справі, а відтак зазначені правові висновки не підлягають врахуванню під час розгляду даної справи.

Таким чином, вказані обставини не дають підстав стверджувати, що позивач був позбавлений можливості своєчасно звернутися до суду у випадку, якщо він вважає свої права порушеними.

В той же час, будь-яких інших доводів стосовно поважності причин пропущення позивачем строку на звернення до суду у поданій заяві не наведено.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що позивачем не наведено об`єктивних обставин, які б не дозволяли йому звернутися до суду у визначений законодавством строк, а твердження, на які позивач посилається у своїй заяві про поновлення процесуального строку, не можуть вважатись поважними для поновлення такого строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, позивачем не було усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, а подана заява про поновлення процесуального строку вважається судом необґрунтованою.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на вказане, наявні підстави для задоволення клопотання представника відповідача та залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст.123, 240-246, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні клопотання позивача відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Харківській області про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мельников Р.В.