Справа № 200/5319/23
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2023 року Справа №200/5319/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду - Зеленов А.С., одержавши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «МК ПРОДСЕРВІС» (, місцезнаходження: 84100, Донецька обл., місто Слов`янськ, вул. Шевченка, будинок 22, офіс 8) до Головного управління ДПС у Донецькій області (, місцезнаходження: , 87515, Донецька обл., місто Маріуполь, вулиця Італійська (центральний Район), будинок 59), Державної податкової служби України (, місцезнаходження: , 04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8), -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МК ПРОДСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України, в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС Донецькій області № 7002405/42654101 від 05.07.2022, про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 27 від 28.02.2022 року у Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.

Ознайомившись з позовною заявою, суд вважає, що вона не відповідає вимогам статті 160 КАС України з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем не зазначено відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача та відомі номери засобів зв`язку ДПС України в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України.

Не зазначення вищевказаного унеможливлює своєчасне повідомлення позивача та відповідача ДПС України.

Крім того, в порушення вимог пункту 8 частини 2 статті 160 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначені відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до положень частин 1 та 2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Позивач оскаржує рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС Донецькій області № 7002405/42654101 від 05.07.2022, про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач не погодився із вищевказаним рішенням та, скориставшись можливістю адміністративного оскарження рішення, подав скаргу до комісії центрального рівня Державної податкової служби України.

Рішенням від 22 липня 2022 року №26405/42654101/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН без змін.

Позивач у позові зазначає про отримання зазначеного вище рішення 22 липня 2022 року.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року по справі № 640/20468/18 зробив правовий висновок, за яким рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Отже, відлік тримісячного строку звернення до суду з даним позовом розпочинається з 22 липня 2022 року та спливає 23 жовтня 2022 року.

Проте, з даним позовом до суду позивач через свого уповноваженого представника звернувся 25 вересня 2023 року через підсистему «Електронний Суд», тобто поза межами тримісячного строку звернення до суду, встановленого ст.122 КАС України.

Разом з цим, ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС» отримав 22 липня 2022 року рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, та, відповідно, пропущення тримісячного строку звернення до суду. Просить суд визнати причини пропуску строку на звернення до суду поважними, та поновити процесуальний строк, встановлений законом для подання Товариством даної позовної заяви. Клопотання обґрунтовано тим, що ТОВ «МК ПРОДСІРВІС» через агресивне військове вторгення рф на територію України починаючи з 24.02.2022, та внаслідок артилерійських обстрілів м. Краматорськ (фактично знаходиться приміщення бухгалтерії підприємства) та м. Слов`янськ, Донецької області, офісне приміщення підприємства, де зберігались первинні документи, в тому числі документи бухгалтерського характеру, зазнало руйнувань. Керівником підприємства в межах тримісячного строку на оскарження рішення податкової до суду, 29.09.2022 було видано наказ про створення відповідної комісії для проведення службового розслідування у зв`язку із вищевикладеними подіями. Представник позивача зазначає, що в ході проведення перевірки комісією було встановлено, що на підприємстві було зіпсовано документи у приміщенні бухгалтерії, внаслідок руйнування даху офісного приміщення за адресою: м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, буд. 16, а саме у кабінеті бухгалтерії зіпсовано документи через залиття їх водою у зв`язку із руйнуванням даху через артилерійський обстріл з боку армії РФ. Зазначає, що було зіпсовано оригінальний примірник Договору про надання транспортно - експедиційних послуг який укладено між ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС» та ТОВ «ІНТРЕЙД МІКС» № 16/04/2020 від 16.04.2022 р. відповідно до якого надавались послуги з перевезення вантажу контрагента, і відповідно за надання яких складалась податкова накладна № 27 від 28.02.2022 та низка інших. Вважає, що цей документ є важливим доказом підтвердження існування реальних господарських відносин між підприємством позивача та контрагента. Також, через обстріли та близьке розташування до зони бойових дій не було можливості вчасно звернутись до суду.

Дослідивши вказані позивачем доводи, суд дійшов висновку про відсутність в поданій заяві поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Щодо знаходження та руйнування у м. Краматорську (приміщення бухгалтерії підприємства за адресою : вул. Олекси Тихого, буд. 16), де зберігались первинні документи, суд зазначає, що позивачем додано до позову договір оренди №01/02-20ор від 01 лютого 2020 року, який укладено між ТОВ «ЛОГИКОМ» та позивачем про тимчасове користування частини складського комплексу, який розташований за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, 16 (пункт 1 Договору).

Відповідно до пункту 1.3 Договору, об`єкт оренди має використовуватись орендарем виключно за його цільовим призначенням, зокрема: складське приміщення для зберігання продукції, побутові приміщення для розміщення робочого та управлінського персоналу.

Строк оренди за цим Договором становить до 31 грудня 2021 року (пункт 3.1 Договору).

Факт знаходження первинних документів у м. Краматорську (приміщення бухгалтерії підприємства за адресою: вул. Олекси Тихого, буд. 16), у період 2022 2023 років документально не підтверджуються, оскільки строк оренди частини складського приміщення за вищезазначеною адресою закінчився ще 31 грудня 2021 року.

Суд також враховує і зареєстроване місцезнаходження позивача відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, а саме: Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Шевченка, б.22, офіс 8.

Разом з цим, представник позивача стверджує, що приміщення, де зберігались первинні документи підприємства (кабінет бухгалтерії за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, буд. 16) зіпсовано, залито водою внаслідок агресії РФ.

На підтвердження цього надано акт про зіпсовані документи від 02 жовтня 2022 року, зокрема, Договору, який укладено між ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС» та ТОВ «ІНТРЕЙД МІКС» № 16/04/2020 від 16.04.2022 року. Причина знищення псування водою. Акт підписано: фінансовим директором, головним бухгалтером, бухгалтером.

У наказі позивача від 29 вересня 2022 року №28 «Про створення комісії для проведення службового розслідування» відповідно до пункту 6.10 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Мінфіну від 24 травня 1999 року №88 визначено, що у приміщенні бухгалтерії зіпсовані документи внаслідок руйнування криші.

Суд критично ставиться до вищезазначених внутрішніх документів позивача в якості підтвердження пропущення встановленого Законом тримісячного строку звернення, оскільки вони складені лише працівниками ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС». Будь-яких інших доказів на підтвердження руйнування криші у складському приміщенні внаслідок обстрілу суду не надано.

Разом з цим, з вересня жовтня 2022 року позивачу було відомо про зіпсування частини первинних документів, та навіть з цього часу до моменту звернення до суду (25 вересня 2023 року) позивач все одно пропустив встановлений строк звернення до суду.???

Щодо «очікування» від контрагента примірника Договору, який укладено між ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС» та ТОВ «ІНТРЕЙД МІКС» № 16/04/2020 від 16.04.2020 р. відповідно до якого надавались послуги з перевезення вантажу контрагента, і відповідно за надання яких складалась податкова накладна № 27 від 28.02.2022, суд вважає за необхідне відмітити, що доказів належного звернення до контрагента з приводу надання примірника вищезазначеного договору матеріали справи не місять.

Позивач мав можливість без зайвих зволікань звернутися до Податкової служби за отриманням копії вищезазначеного договору, оскільки ймовірно такий договір оцінювався Податковою службою при вирішенні питання реєстрації/відмови у реєстрації ПН №27 від 28.02.2022 та подати позов у строки, встановлені КАС України, а не очікувати від контрагента тривалий час (більш ніж 11 місяців (наказ про відновлення документів від 03 жовтня 2022 року) примірника договору.

Крім того, наказом Міністерства фінансів України від 14 липня 2017 року №637 затверджено Порядок функціонування Електронного кабінету, яким визначаються загальні засади функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний кабінет" (далі - Електронний кабінет), процедури ідентифікації користувачів, взаємодії з платниками податків та державними органами через Електронний кабінет.

Відповідно до пункту 1 Порядку, електронний кабінет - сукупність інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС, що забезпечує електронну форму взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Електронний кабінет працює постійно (24 години на дату кожного календарного дня), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування (пункт 7 Порядку).

Електронний кабінет включає відкриту (загальнодоступну) частину та приватну частину (особистий кабінет) (пункт 12 Порядку).

Згідно вимог пункту 13 Порядку, доступ до відкритої (загальнодоступної) частини Електронного кабінету мають усі користувачі без використання електронних довірчих послуг.

Доступ до приватної частини (особистого кабінету) надається користувачам після проходження електронної ідентифікації за допомогою інтегрованої системи електронної ідентифікації та відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги", Порядку використання електронних довірчих послуг в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах та організаціях державної форми власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 вересня 2018 року N 749.

Разом з цим, приватна частина (особистий кабінет) Електронного кабінету забезпечує надання платнику податків послуг, перелік яких визначено пунктом 421.2 статті 421 глави 1 розділу II Кодексу. Усі подані платником податків документи, звернення, заяви, листи відображаються у приватній частині (особистому кабінеті) Електронного кабінету та завантажуються до інформаційних ресурсів ДПС.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Відповідно до пункту 25 Порядку, платник податку через електронний кабінет шляхом перегляду в режимі реального часу має доступ до даних Реєстру щодо складених ним чи його контрагентами податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Тобто, аналізуючи вищезазначені норми суд приходить до висновку, що у разі наявності у платника податку особистого Електронного кабінету, усі подані до контролюючого органу документи, звернення, заяви, листи відображаються у приватній частині (особистому кабінеті) Електронного кабінету та завантажуються до інформаційних ресурсів ДПС. Крім того, платник податку шляхом перегляду в режимі реального часу через електронний кабінет має також доступ до даних Реєстру щодо складених ним, зокрема, податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, зокрема, оскаржуваного рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС Донецькій області № 7002405/42654101 від 05.07.2022 відповідний договір про надання послуг, щодо якого була складена податкова накладна, скеровувався позивачем до податкового органу при її реєстрації .

Отже, враховуючи викладене вище, позивач, як платник податку, за наявності Електронного кабінету, мав доступ до всіх поданих до контролюючого органу документів, зокрема, і до Договору який укладено між ТОВ «МК ПРОДСЕРВІС» та ТОВ «ІНТРЕЙД МІКС» № 16/04/2020 від 16.04.2020 р.

Посилання представника позивача щодо частих артобстрілів та близького місця розташування приміщень до зони проведення активних бойових дій, суд такі доводи не приймає, оскільки законодавством сторонам надано достатній строк звернення до суду з такими вимогами, при цьому в період всього часу з дати, коли особа позивач дізнався про рішення від 22 липня 2022 року №26405/42654101/2, яким скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН без змін та звернення до суду (25 вересня 2023 року), ситуація у місті Слов`янську та Краматорську була різною.

При цьому, слід зауважити що масовані обстріли України, ураження об`єктів критичної інфраструктури, тимчасові знеструмлення дійсно могли носити епізодичний, а не безперервний характер, тому самі по собі не унеможливлювали виконання позивачем процесуальних обов`язків.

Суд звертає увагу, що після введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо процесуальних строків та їх обчислення до КАС України не вносились.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis, пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі Перетяка та Шереметьєв проти України, заява №45783/05; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 08 квітня 2010 року в справі Меньшакова проти України, заява №377/02).

Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року в справіde Rada Cavanilles v. Spain (Перез де Рада Каванілес проти Іспанії), заява №28090/95). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна Держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (пункт 44 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 рокуv. the United Kingdom (Осман проти Сполученого Королівства), заява №23452/94 та пункт 54 рішення від 19 червня 2001 рокуv. Poland (Круз проти Польщі), заява №28249/95).

У рішенні ЄСПЛ у справі Пономарьов проти України від 03 квітня 2008 року (пункт 47, заява №3236/03) суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їхня свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі №520/3902/2020.

Частина 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зважаючи, що суд визнає неповажними наведені позивачем у позовній заяві причини пропуску строку звернення до суду, тому позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій необхідно зазначити інші поважні причини пропуску строку звернення до суду та надати суду відповідні докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Крім того, згідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання позовної заяви із зазначенням: відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронна адреса або адреса електронної пошти позивача та відомих номерів засобів зв`язку ДПС України, відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та надання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду, в якій необхідно зазначити інші поважні причини пропуску строку звернення до суду та надати відповідні докази.

Керуючись статтями 2, 5, 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, викладені у позовній заяві Товариства з обмеженою відповідальністю «МК ПРОДСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МК ПРОДСЕРВІС» (, місцезнаходження: 84100, Донецька обл., місто Слов`янськ, вул. Шевченка, будинок 22, офіс 8) до Головного управління ДПС у Донецькій області (, місцезнаходження: , 87515, Донецька обл., місто Маріуполь, вулиця Італійська (центральний Район), будинок 59), Державної податкової служби України (, місцезнаходження: , 04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8).

Надати позивачу термін протягом десяти днів, починаючи з наступного дня після отримання цієї ухвали, впродовж якого позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання позовної заяви із зазначенням : відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронна адреса або адреса електронної пошти позивача та відомих номерів засобів зв`язку ДПС України, відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та надання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причини пропуску строку звернення до суду та надати відповідні докази.

У разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною, та її буде повернуто позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Ухвалу постановлено та підписано 02 жовтня 2023 року.

Суддя А.С. Зеленов