Справа № 160/4232/23
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2023-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 жовтня 2023 року Справа №160/4232/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді:

головуючого судді Рябчук О.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про заміну боржника у виконавчому листі у справі № 160/4232/23 за позовом ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

26.09.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про заміну боржника у виконавчому листі у справі № 160/4232/23 за позовом ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Дане клопотання мотивовано тим, що боржником за виконавчим листом є Комісія з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, , але згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, вказана юридична особа не значиться, а за даним кодом значиться Головне управління ДФС у Дніпропетровській області. Наведені обставини унеможливлюють примусове виконання рішення суду.

Заяву зареєстровано та за результатами передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву передано судді Рябчук О.С., про що складений протокол від 26.09.2023.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року призначено заяву ОСОБА_1 про заміну боржника у виконавчому листі на його правонаступника у справі № 160/4232/23 до розгляду у судовому засіданні на 04.10.2023 року о 11:45.

До судового засідання сторони не з`явились. Про причини неявки суд не повідомили. Про дату,час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином.

Суд в судовому засіданні ухвалив продовжити розгляд заяви в порядку письмового провадження.

Згідно ч.2 ст.379 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року у справі № 160/4232/23 адміністративний позов позовну заяву ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано протиправними дії Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровської області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області нових двох довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року, 01.01.2021 року для перерахунку пенсії.

Зобов`язано Комісію з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровської області вчинити дії щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нових двох довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2020 року, 01.01.2021 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 визначивши розміри посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до первинної редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб" шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого на 01 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1, 12, 13, 14 до Постанови №704, з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх основних, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2020 року, з 01.02.2021 року.

Стягнуто з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49001, м. Дніпро, вул. Короленка, 4, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1073,60грн. (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок).

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року по справі № 160/4232/23 набрало законної сили 24 травня 2023 року.

10.07.2023 року ОСОБА_1 отримав два виконавчих листа № 160/4232/23.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 липня 2023 року у справі № 160/4232/23 виправлено описку в четвертому абзаці резолютивної частини рішення суду зазначивши вірне найменування боржника «Стягнути з Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ( 49000, м. Дніпро, вул. Сімферопольська 17-А, )».

Виправлено у виконавчому листі, виданому на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2023 року у справі № 160/4232/23, в графі «(резолютивна частина рішення)» зазначити вірно «Стягнути з Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ( 49000, м. Дніпро, вул. Сімферопольська 17-А, )».

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 року №1074 затверджено Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 5, 6 вказаного Порядку, орган виконавчої влади припиняється шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. Права та обов`язки органів виконавчої влади переходять: у разі злиття органів виконавчої влади - до органу виконавчої влади, утвореного внаслідок такого злиття; у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади; у разі поділу органу виконавчої влади - до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу; у разі перетворення органу виконавчої влади - до утвореного органу виконавчої влади; у разі ліквідації органу виконавчої влади і передачі його завдань та функцій іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України.

Пунктом 8 Порядку встановлено, що внаслідок реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) органів виконавчої влади припиняється той орган виконавчої влади, майнові права та обов`язки якого переходять його правонаступникам.

Таким чином, процесуальним правонаступництвом є заміна у справі сторони чи третьої особи у разі переходу повноважень (для суб`єкта владних повноважень), прав і обов`язків від однієї особи до іншої (правонаступника) у відносинах, щодо яких виник спір.

Підставами для залучення до участі у справі правонаступника сторони - суб`єкта владних повноважень, можуть бути припинення суб`єкта владних повноважень в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Отже положення КАС України, на відміну від чинного цивільного чи господарського процесуального законодавства, не пов`язують процесуальне правонаступництво з обов`язковою наявністю факту припинення юридичної особи. Ключовим за правилам КАС України є доведення обставин вибуттям сторони - суб`єкта владних повноважень з відносин, щодо яких виник спір.

Такі правила КАС України встановлені виходячи із специфіки публічно-правових відносин, а саме: з тією обставиною, що повноваження відповідних державних органів не є статичними і можуть передаватись від одного органу до іншого у випадку зміни законодавства. При цьому такий перехід може не збігатися у часі з юридичним припиненням суб`єкта владних повноважень унаслідок реорганізації чи ліквідації.

Отже, якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом Кабінету Міністрів України його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень.

Якщо спір виник у відносинах, що не пов`язані з реалізацією суб`єктом владних повноважень його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту припинення сторони - суб`єкта владних повноважень.

Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду ухвалено постанову від 11.10.2019 у справі №812/1408/16, в якій сформовано наступний правовий висновок.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 13.03.2019 (справа № 524/4478/17), від 20.02.2019 (справа № 826/16659/15).

У постанові від 11.10.2019 у справі №812/1408/16 суд вказав, що правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 12.06.2018 у справі №2а-23895/09/1270.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

При цьому можна виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво - це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво - це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

При визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суд повинен залучити до участі у справі їхніх правонаступників.

У разі ж відсутності правонаступників суд повинен залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач суд залучає іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Отже, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із суб`єктом владних повноважень.

Визначальним у спірних правовідносинах є встановлення або припинення первісного суб`єкта Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, або переходу його функцій (адміністративної компетенції) до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.

Державна фіскальна служба України створена як центральний орган виконавчої влади постановою КМУ від 21.05.2017 №160 під час реорганізації Міністерства доходів і зборів шляхом перетворення, діє на підставі Положення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 року №236 (далі - Положення №236).

Пунктом 7 Положення №236 визначено, що ДФС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. ДФС та її територіальні органи є органами доходів і зборів. У складі ДФС та її територіальних органах діють підрозділи податкової міліції, які здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, виконують оперативно-розшукову, кримінально-процесуальну та охоронну функції.

18 грудня 2018 року КМУ ухвалив постанову №1200 Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України (далі - Постанова №1200), якою вирішив утворити Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу. Пунктом 2 її установив, що Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби та Державної митної служби.

Згідно з вимогами пункту 2 Постанови №1200 правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої ДФС у відповідних сферах діяльності є Державна податкова служба України та Державна митна служба України. Частина функцій відповідача передана БЕБ на підставі ЗУ №1150-IX "Про Бюро економічної безпеки України".

Відповідно до п.1 постанови КМУ від 30.09.2020 №893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідовуються, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДПС зареєстрована 17.05.2019 року, а Головне управління ДФС України у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ 39394856) з 02.08.2019 року перебуває у стані припинення.

Також наказом Державної податкової служби України «Про затвердження положення про територіальні органи ДПС» від 12.07.2019 №14 затверджено Положення про Головне управління ДПС у Дніпропетровської області, відповідно до п. 1 якого Головне управління ДПС у Дніпропетровській області є правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.

Як вже судом встановлено, відповідно до даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне управління ДФС України у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ 39394856) з 02.08.2019 року перебуває у стані припинення, проте не є припиненим.

Отже, саме комісія з реорганізації Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області, що і була встановлена первісним відповідачем у позові, має процесуальні можливості виконання вимог, що було заявлено позивачем в адміністративному позові.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 про заміну боржника у виконавчому листі, заміну відповідача у справі в справі № 160/4232/23 за позовом ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.52, 243, 248, 370, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про заміну боржника у виконавчому листі у справі № 160/4232/23 за позовом ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку та строки, встановлені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук