Справа № 160/24631/23
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 жовтня 2023 року Справа № 160/24631/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рянська В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

26.09.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, у якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства оборони України щодо нерозгляду заяви ОСОБА_1 про призначення одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановленням ступеня втрати працездатності без встановлення інвалідності;

- зобов`язати Міністерство оборони України розглянути заяву ОСОБА_1 з доданими до неї документами про призначення одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановленням ступеня втрати працездатності без встановлення інвалідності.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви відповідно до вимог частини 1 статті 171 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на такі обставини.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

ОСОБА_1 у позовній заяві зазначив, що подав до четвертого відділу Кам`янського РТЦК та СП документи, необхідні для отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку з частковою втратою працездатності. 20.04.2023 його заяву з доданими документами було направлено до Дніпропетровського ОТЦК та СП. Однак одноразову грошову допомогу йому не було виплачено та не повідомлено про відмову у її виплаті. У серпні позивач звернувся до Міністерства оборони України із запитом щодо розгляду його заяви, однак відповіді не отримав.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

З доданої до позовної заяви копії листа четвертого відділу Кам`янського РТЦК та СП від 20.04.2023 № 4/ЖВ/1035 вбачається, що цим листом на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України № 975 від 25.12.2013 було направлено до Дніпропетровського ОТЦК та СП документи з метою виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги у зв`язку з встановленням відсотка втрати працездатності внаслідок травми, отриманої 30.09.2022 під час захисту Батьківщини, у тому числі заяву ОСОБА_1 на оформлення такої допомоги.

Обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав Міністерством оборони України, а саме направлення його заяви про виплату одноразової грошової допомоги з доданими до неї документами Міністерству оборони України, а також відомостей на підтвердження звернення ОСОБА_1 до відповідача із запитом щодо результатів розгляду вказаної заяви, позивачем не зазначено і не додано до позовної заяви доказів на підтвердження таких обставин.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою встановлено ставку судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2684,00 грн.

Позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, одна з яких про зобов`язання вчинити певні дії є похідною.

Таким чином сума судового збору за подання до суду даної позовної заяви становить 1073,60 грн (2684,00 х 0,4) = 1073,60).

Судовий збір за подання до суду даної позовної заяви позивачем не сплачено. До позовної заяви додано заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, в якій позивач посилається на тяжкий майновий стан, та стан здоров`я, що потребує витрат на лікування.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 133 Кодексу адміністративного судочинства України, яка кореспондується з приписами частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат або звільнити від їх сплати повністю або частково, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначений перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Аналіз вказаної норми дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від його сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статей 132, 133 Кодексу адміністративного судочинства України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Стаття 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає можливість зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат на визначений строк.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на цю особу.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

До заяви про звільнення від сплати судового збору позивач додав: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 11.09.2023 за період з 3 кварталу 2022 року до 2 кварталу 2023 року стосовно ОСОБА_1 ; довідку Жовтоводського управління Кам`янської філії Дніпропетровського ОЦЗ від 11.09.2023 № 1460 про реєстрацію ОСОБА_1 як безробітного з 19.04.2023 до 20.07.2023 та розмір доходу за квітень-липень 2023 року; довідки Жовтоводського управління Кам`янської філії Дніпропетровського ОЦЗ від 11.09.2023 №№ 1457, 1458 про неотримання ОСОБА_1 допомоги по безробіттю у періоди з 11.09.2022 до 18.04.2023 та з 21.07.2023 до 11.09.2023; індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5); довідку управління праці та соціального захисту населення Жовтоводської міської ради від 11.09.2023 № 1479 про неотримання державних соціальних допомог у період з 01.03.2023 до 31.08.2023.

Разом з тим, позивачем не надано відомостей на підтвердження розміру його річного доходу за 2022 рік, зокрема, відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній календарний рік.

Наведених позивачем доводів та доданих на їх підтвердження доказів недостатньо для ухвалення судового рішення про звільнення позивача від сплати судового збору. Зі змісту заяви не вбачається підстав, які б беззаперечно вказували на необхідність звільнення позивача від сплати судового збору.

Оскільки позивачем не надано суду належних доказів в обґрунтування обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, підстави для звільнення від сплати судового збору, наведені у заяві, не можуть бути визнані поважними, у зв`язку з чим заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

При цьому, суд роз`яснює, що відмова у звільненні від сплати судового збору не позбавляє особу права повторного звернення із такою заявою із обов`язковим наданням необхідних доказів.

З огляду на вищенаведене, позивачеві слід надати обґрунтоване клопотання про звільнення від сплати судового збору з доказами на підтвердження наявності обставин, визначених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», або надати документ про сплату судового збору у встановленому законом порядку в сумі 1073,60 грн за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4004632; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За правилами частини 6 статті 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

П`ятим днем з дня подання позовної заяви є 01.10.2023 - вихідний день (неділя), у зв`язку з чим ухвалу постановлено у перший робочий день 02.10.2023.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання (надіслання) до суду:

- виправленої позовної заяви, в якій зазначити зміст позовних вимог та їх обґрунтування відповідно п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, та зазначити і надати докази, що підтверджують виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав відповідачем;

- копії виправленої позовної заяви для направлення відповідачу;

- документа про сплату судового збору в сумі 1073,60 грн або обґрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору з доказами на підтвердження зазначених у ньому обставин.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 КАС України, та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Рянська