Справа № 480/683/23
Суддя: Присяжнюк О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 р.Справа № 480/683/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,

Суддів: Любчич Л.В. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 р. (ухвалене суддею Осіповою О.О., повний текст якого складено 07.07.2023 р.) по справі № 480/683/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області , Національного агенства з питань запобігання корупції

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якому просила: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Сумській області № 21 від 09.01.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП» за підписом начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області полковника поліції Сергія Чижа в частині застосування до капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, дисциплінарного стягнення у виді зауваження за порушення службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та призвело до порушення вимог Порядку проведення службових розслідувань, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018, в частині неналежного проведення службового розслідування, п. 1 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме не вжиття заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, на підставі ст. ст. 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту НПУ; визнати протиправними дії із внесення Національним агентством з питань запобігання корупції відомостей щодо капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу ВП №1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити відомості щодо ОСОБА_1 із Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 17.05.2023р. прийнято відмову ОСОБА_1 від позову до Головного управління Національної поліції в Сумській області, Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування наказу, визнання дій протиправними в частині позовних вимог про визнання протиправними дій із внесення Національним агентством з питань запобігання корупції відомостей щодо капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу ВП №1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та зобов`язання Національного агентства з питань запобігання корупції вилучити відомості щодо ОСОБА_1 із Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та провадження у справі в цій частині позовних вимог закрито згідно із п. 2 ч. 1 ст. 238 КАС України.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 позов задоволено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 та прийняти рішення, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України «Про Національну поліцію», Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

У судовому засіданні представник позивачки проти задоволення апеляційної скарги заперечувла та просила рішення суду залишити без змін.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України з 07.11.2015, займає посаду начальника сектору моніторингу ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського районного управління (в подальшому - РУП) Головного управління Національної поліції в Сумській області з 04.01.2021, має спеціальне звання - капітан поліції.

До ГУНП в Сумській області надійшов лист Сумського управління ДВБ НПУ від 16.11.2022 № 1543/42-18/01-2022 «Про організацію проведення службового розслідування» щодо можливого порушення ст. 28 Закону та можливого вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого статтею 172-7 КУпАП, працівниками Шосткинського РУН та ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП під час проведення службового розслідування, а саме: включення як члена дисциплінарної комісії начальника сектору моніторингу ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП капітана поліції ОСОБА_1 , яка зацікавлена у результатах цього розслідування, зокрема у встановлені причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, оскільки в неї існує приватний інтерес щодо уникнення дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх службових обов`язків, неналежного контролю за дотриманням службової дисципліни її підлеглими.

Відповідно до листа Сумського управління ДВБ НПУ під час проведення службового розслідування працівниками ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП не враховані факти виявлених порушень чинного законодавства, допущені начальником сектору моніторингу ВП № 1 (м. Глухів) капітаном поліції ОСОБА_1 , а також питання щодо притягнення або не притягнення її до відповідальності (дисциплінарної, адміністративної, кримінальної, цивільно - правової) дисциплінарною комісією взагалі не розглядалось. Також, будучи членом дисциплінарної комісії, ОСОБА_1 надала особисте пояснення голові дисциплінарної комісії ОСОБА_2 , яке було враховано всіма членами комісії при складанні висновку службового розслідування.

Наказом ГУНП в Сумській області № 823 від 02.12.2022 «Про призначення та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП встановлено, що 28.06.2022 працівниками УГІ ГУНП здійснено перевірку службової діяльності ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, під час якої виявлено ряд порушень та недоліків. Одним із виявлених порушень було те, що 28.06.2022, відповідно до затвердженого графіку чергування, до наряду у складі ГРПП мав залучатися поліцейський СРПП ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП старший сержант поліції ОСОБА_3 , про те, перевіркою журналу інструктажів, книги нарядів в подальшому у складі ГРПГТ на автомобілі Мітсубісі Аутлендер д.н.з НОМЕР_1 службу несли інспектора СРПП ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , хоча рапорт про внесення змін до графіку чергування в черговій частині відсутній (недолік усунутий під час перевірки).

За результатами проведеного службового розслідування, на підставі резолюції начальника ГУНП від 30.06.2022 «За фактами виявлених недоліків призначити та провести службове розслідування», начальником Шосткинського РУП полковником поліції ОСОБА_6 видано наказ від 04.07.2022 № 73 на призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії у складі: голова дисциплінарної комісії заступник начальника з превентивної діяльності ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП майор поліції ОСОБА_2 , члени дисциплінарної комісії: начальник сектору моніторингу ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП капітан поліції ОСОБА_1 , інспектор сектору кадрового забезпечення ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП капітан поліції ОСОБА_7 , якими проведено службове розслідування про що, складено відповідний висновок.

Під час проведення службового розслідування ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП головою дисциплінарної комісії ОСОБА_2 з метою з`ясування обставин щодо відсутності 28.06.2022 в ЧЧ ВП № 1 (м. Глухів) Шосткиснького РУП рапортів безпосередніх керівників про необхідність внесення змін працівниками сектору моніторингу до графіку чергування поліцейських ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП (недолік виявлений працівниками УГІ ГУНП) опитано ОСОБА_1 , яка в той же час була членом дисциплінарної комісії.

У своїх поясненнях позивачка зазначила, що особисто вона кожного дня готує графік несення служби нарядами у ВП № 1( м. Глухів) на період часу з 08.00 години до 20.00 години та з 20.00 години до 08.00 години. Так, дійсно готуючи графік на 28.06.2022, до патрулювання в складі ГРПП мали залучатись на автомобілі Шкода д.н.з. НОМЕР_2 інспектор СРПП капітан поліції ОСОБА_8 та поліцейський СРПП старший сержант поліції ОСОБА_9 , а також до несення служби в складі ГРПП на службовому автомобілі Міцубісі д.н.з 0934 мали бути залучені інспектор СРПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та поліцейський СРПП старший сержант поліції ОСОБА_3 . Після того, як вона склала графік, який затвердив начальник ВП № 1 (м. Глухів), в складі нарядів ГРПП відбулись зміни. Розробивши новий графік несення служби з урахуванням змін, через неуважність вона не зробила заміну поліцейського СРПГТ ОСОБА_3 . Вважає, що причиною є людський фактор. Тим паче, що в чорнових документах зазначено зміну одних співробітників СРПП на інших.

13.07.2022 членами дисциплінарної комісії складено висновок службового розслідування, де надано пропозиції застосування дисциплінарних стягнень відносно ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та особисто підписано, вказаний висновок затверджено начальником Шосткинського РУП ОСОБА_6 .

Дисциплінарною комісією ГУНП в Сумській області встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника сектору моніторингу, відповідно до п. 2.1. посадових інструкцій організовує та контролює роботу підпорядкованого сектору моніторингу, чергових частин відділу поліції, але будучи членом дисциплінарної комісії свідомо, користуючись правами члена дисциплінарної комісії, не розглядала свої дії та дії своїх підлеглих працівників сектору моніторингу та чергової частини, які призвели до порушення службової дисципліни.

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 1 (м. Глухів), наказом начальника Шосткинського РУП від 04.07.2022 р. № 73 була включена до складу дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування з приводу виявлених 28.06.2022 р. порушень та недоліків під час проведення перевірки працівниками УГІ ГУНП в Сумській області службової діяльності відділу поліції № 1 (м. Глухів).

Наказом № 21 від 09.01.2023 Головного управління Національної поліції (в подальшому - ГУНП) в Сумській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП» за підписом начальника управління полковника поліції ОСОБА_13 до позивачки застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження з формулюванням «за порушення службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та призвело до порушення вимог Порядку проведення службових розслідувань, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018, в частині неналежного проведення службового розслідування, п. 1 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме не вжиття заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту НПУ», а саме будучи у складі комісії, ОСОБА_1 , вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час проведення службового розслідування, а також прийняла участь у прийнятті рішення у формі службового висновку в умовах реального конфлікту інтересів, маючи приватний немайновий інтерес, що полягав у власній (особистій) зацікавленості у результатах проведення службового розслідування, зокрема у встановленні причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку та уникнення дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх службових обов`язків, неналежного контролю за дотриманням службової дисципліни її підлеглими.

Не погоджуючись із вищевказаним наказом відповідача, позивачка звернулася до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з неправомірності оскаржуваного наказу з огляду на недоведеність факту порушення позивачем службової дисципліни, неправомірності застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Питання проведення службового розслідування в системі Національної поліції України врегульовано Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним Статутом Національної поліції України (в подальшому - Дисциплінарний Статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 №1355/32807 (в подальшому - Порядок № 893).

Згідно із п. 4 ст. 15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII (в подальшому Закон № 2337-VIII), забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», розділом V пунктом 1 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно із п. 4 ст. 15 Закону № 2337-VIII, за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII (в подальшому Закон № 1700-VII), особами, уповноваженими на виконання функцій держави в розумінні суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону, є поліцейські.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень (п. 8 ст. 1 Закону № 1700-VII).

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень (п. 12 ст. 1 Закону № 1700-VII).

Відповідно до ст. 28 Закону № 1700-VII, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до п. 2.5 розд. 2 Методичних рекомендацій № 5 від 02.04.2021 «Про застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції" стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції (в подальшому Методичні рекомендації), які діяли на момент проведення службового розслідування та на час затвердження висновку службового розслідування працівниками ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, відповідно до наказу Шосткинського РУП № 73 від 04.07.2022, у період з 04.07.2022 до 12.07.2022, реальний конфлікт інтересів виникає коли є приватний інтерес і службові/представницькі повноваження реалізовані або мають бути реалізовані особою, у зв`язку з чим виникає суперечність. В той же час у вищезазначеному пункті вказано, що при реальному конфлікті інтересів особа реалізує або повинна реалізувати свої повноваження у сфері, де наявний приватний інтерес. Це викликає суперечність між повноваженнями і приватним інтересом, яка впливає на об`єктивність вчинення чи не вчинення дій або прийняття чи неприйняття рішень.

Судовим розглядом встановлено, що за результатами перевірки УГІ ГУНП в Сумській області начальником Шосткинського РУП ОСОБА_2 призначено службове розслідування та визначено склад комісії, до якої включено ОСОБА_1 , оскільки вона мала фахову підготовку щодо предмета службового розслідування, проте, у доповідній записці УГІ ГУНП в Сумській області не зазначено, що ОСОБА_1 допустила якісь порушення.

Згідно із висновком службового розслідування від 13.07.2022, яке проведене комісією, до якої включено позивачку, питання про будь-які можливі порушення працівниками чергової частини чи відділу моніторингу відділу поліції № 1 (м. Глухів) під час службового розслідування фактично не розглядалися. Розглядалися лише питання стосовно тих поліцейських, прізвища яких були зазначені у доповідній записці УГІ ГУНП в Сумській області.

За змістом ст. ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС № 893 від 07.11.2018, службові розслідування проводяться відносно конкретних можливих порушень та конкретних поліцейських.

Отже, судовим розглядом встановлено, що у доповідній записці УГІ ГУНП в Сумській області від 29.06.2022 не зазначено про конкретні порушення організації діяльності чергової частини або сектору моніторингу відділу поліції № 1 (м. Глухів) і відповідно не зазначено про конкретних відповідальних осіб, у діях чи бездіяльності яких могли міститись ознаки дисциплінарного проступку. У цій доповідній записці йшла мова лише про недолік щодо документального оформлення заміни поліцейського в наряді, який був усунутий на місці, а зазначені як у доповідній записці, так і у наказі про призначення службового розслідування формулювання, не вказували на те, що предметом службового розслідування обов`язково має бути діяльність організації чергової частини або сектору моніторингу відділу поліції № 1 (м. Глухів).

Із урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції, погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки дисциплінарною комісією, до складу якої входила позивачка, фактично не розглядалось питання діяльності організації чергової частини або сектору моніторингу, отже це не свідчить про наявність очевидного реального конфлікту інтересів, та включення ОСОБА_1 до складу дисциплінарної комісії не вплинуло на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки виявлений недолік щодо відсутності рапортів про внесення змін до графіку чергування у частині був усунутий під час проведення перевірки, в рамках службового розслідування вона нікого не опитувала, жодних рішень стосовно себе не приймала, а те, що одним із питань, яке буде досліджуватися під час проведення службового розслідування, є питання не внесення змін до графіку чергувань, ОСОБА_1 дізналась безпосередньо під час опитування з цього приводу.

Судовим розглядом встановлено, що з доповідною запискою УГІ ГУНП в Сумській області від 30.06.2022 позивачка ознайомилася, після того як до ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП надійшов наказ ІІІосткинського РУП № 73 від 04.07.2022 про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії, у зв`язку із чим, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що під час ознайомлення позивачки з наказом ІІІосткинського РУП № 73 від 04.07.2022 конфлікт інтересів не вбачався, оскільки з його змісту неможливо було встановити, чи буде предметом службового розслідування перевірка виконання членами дисциплінарної комісії своїх посадових обов`язків, та членами дисциплінарної комісії при проведені службового розслідування не з`ясовувались обставини виявлених порушень працівниками УГІ ГУНП, в частині відсутності рапортів та не внесення змін до графіку несення служби нарядами УГІ № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, як наслідок не розглядалось питання щодо порушення службової дисципліни працівниками сектору моніторингу та чергової частини ВП № 1 (м. Глухів) Шосткинського РУП, які є підлеглими члена дисциплінарної комісії, начальника сектору моніторингу ОСОБА_1 .

Крім того, відсутність в діях позивачки складу правопорушення, яке стало підставою для прийняття оскаржуваного наказу, вже встановлено постановами Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 06.03.2023р. у справі № 576/475/23 та у справі № 576/474/23, предметом розгляду яких були адміністративні протоколи, які складені за наслідками проведеного службового розслідування відносно позивачки, про вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, а саме: протоколи № 1-2023 та № 2-2023 від 14.02.2023р., кожний за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, якими у притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП відмовлено за відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення і провадження в справах закриті, зазначені постанови набрали законної сили 17.03.2023.

Відповідно до ч. 2 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції», особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Судовим розглядом встановлено, що постановами Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 06.03.2023р., провадження у справі № 576/475/23 та у справі №576/474/23 закриті внаслідок відсутності в діянні ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, тобто за реабілітуючих обставин.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення відносно особи може бути закрита як з реабілітуючих, так і нереабілітуючих підстав.

З точки зору матеріального (сутнісного) підходу, реабілітуючими визнаються обставини, за якими особа вважається непричетною до адміністративного правопорушення (у зв`язку з чим відновлюються її добре ім`я, репутація), а нереабілітуючими - обставини, за яких має місце винуватість особи, але через передбачені законом обставини вона звільняється від адміністративної відповідальності.

Поділ підстав закриття провадження на реабілітаційні і нереабілітаційні має, насамперед, практичне значення - щодо наслідків такої форми закінчення провадження у справі.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, зокрема, передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, що є реабілітуючою підставою для закриття провадження.

Закриття провадження на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, відповідно, є нереабілітуючою підставою для закриття провадження.

Тобто випадки, коли особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, перелічені в частині 2 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції», мають місце у разі встановлення у діянні особи складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, проте провадження у справі було закрито з нереабілітуючих підстав (зі спливом строків накладення адміністративних стягнень), внаслідок чого судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності.

Частиною 2 статті 13 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" визначено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

За Дисциплінарним статутом підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції, погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції у Сумській області № 21 від 09.01.2023 необґрунтований, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 р. без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 316, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -.

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Сумській області залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 р. по справі № 480/683/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.В. Присяжнюк
Судді Л.В. Любчич О.А. Спаскін
Повний текст постанови складено 02.10.2023 року