Справа № 280/7961/23
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

02 жовтня 2023 року Справа № 280/7961/23 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Новікова І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгове підприємство Південь-Північ» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

27 вересня 2023 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгове підприємство Південь-Північ» (далі-позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Львівській області №8188682/39800607 від 31.01.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної №12 від 23.12.2022 та зобов`язати ДПС України зареєструвати у Єдиному державному реєстрі податкових накладних надіслану засобами електронного зв`язку податкову накладну №12 від 23.12.2022.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви зокрема з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява подана без додержання вимог, встановленою статтею 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 та 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з правовим висновком судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду, викладеним в постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18, рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податкового кодексу України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 03.11.2022 у справі №380/3250/20, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, слідує, що позивач скористався процедурою адміністративного оскарження рішення №8188682/39800607 від 31.01.2023, за результатами якої рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України від 16.02.2023 №15733/39800607/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня №8188682/39800607 від 31.01.2023 - без змін.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду сплив 16.05.2023.

В той час, як позивач звернувся до суду лише 27.09.2023, що зумовлює висновок про не своєчасне звернення до суду з позовом.

Частиною 6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Слід зазначити, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

При цьому, з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду, обґрунтовуючи причини пропуску такого строку воєнним станом.

Вирішуючи питання щодо строків звернення до адміністративного суду (строків подання касаційної скарги), Верховний Суд в ухвалі від 25.05.2022 у справі №640/6686/19 зазначив, що лише посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до Верховного Суду та без надання відповідних доказів на підтвердження цих обставин, що в свою чергу обумовило пропуск строку на подання касаційної скарги. Отже причини, на які посилається позивач, не можна вважати поважними та такими, що унеможливили своєчасне звернення із касаційною скаргою, позаяк доказів на підтвердження неможливості звернення за правничою допомогою та підготовкою процесуальних документі через відсутність нормального транспортного сполучення та належного енерго та інтернет забезпечення, Верховному Суду надано. Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником причин пропуску такого строку поважними.

Застосовуючи зазначений підхід у даному випадку, слід зазначити, що організаційні складнощі у діяльності підприємства є суто суб`єктивними причинами, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такими причинами, мають бути однаковими для всіх учасників справи, інакше це суперечитиме принципу рівності всіх учасників судового процесу.

Слід також зазначити й те, що наразі законодавцем максимально спрощено процедуру звернення до адміністративного суду та надано особам, права яких порушено, декілька альтернативних способів звернення до суду для захисту своїх прав, отже введення відповідних обмежень не позбавляє позивача можливості звернення до суду з позовною заявою за допомогою поштового відправлення, засобами електронного зв`язку, також з використанням доступу до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Щодо посилань позивача на те, що позовну заяву не було своєчасно подано до суду через запровадження дистанційної роботи працівників, суд зазначає, що відповідно до наказу №10 від 30.12.2022 наказано з 01.01.2023 здійснювати роботу бухгалтерії у віддаленому режимі.

Разом з тим, не зважаючи на запровадження дистанційної роботи, позивач зміг організувати зібрання документів для подання скарги в адміністративному порядку до ДПС України, що свідчить про те, що підприємство мало доступ до первинних документів.

Більш того, запровадження дистанційної роботи не звільняє працівників від виконання їх посадових обов`язків, а лише надає право здійснювати їх віддалено.

Також, суд звертає увагу і на ту обставину, що позивач із позовом до суду звернувся із залученням правничої допомоги АО «Діалог», а тому посилання на дистанційну роботу певних робітників є недоречними.

Суд зазначає, що належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій необхідно вказати інші підстави для поновлення строку та надати докази їх поважності.

Такі обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, а тому, згідно з ч.1 ст.169 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгове підприємство Південь-Північ» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування рішення, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом із зазначенням інших причин пропуску такого строку та наданням доказів їх поважності.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Новікова