Справа № 240/27109/23
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2023-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2023 року м. Житомир справа № 240/27109/23

категорія 111030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., розглядаючи позовну заяву фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області та до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області та до Державної податкової служби України, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії від 15.08.2023 №9354073/ та від 05.09.2023 №66659//2 про відмову в реєстрації податкової накладної;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 12.07.2023 № 2 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з частиною 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Однак, позовні вимоги, зазначені позивачем в пункті 1 прохальної частини його позовної заяви, вищезазначеним критеріям чіткості та зрозумілості не відповідають, з огляду на наступне.

З позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 вбачається, що ним пред`явлено позов до двох позивачів: до Головного управління ДПС у Житомирській області та до Державної податкової служби України, а заявлені в пункті 1 прохальної частини позовної заяви вимоги стосуються оскарження двох рішень: від 15.08.2023 №9354073/ та від 05.09.2023 №66659//2.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відтак, з огляду на положення пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві позивач повинен був зазначити зміст заявлених ним позовних вимог щодо кожного з відповідачів, окремо вимоги до Головного управління ДПС у Житомирській області та окремо вимоги до Державної податкової служби України.

Однак, зазначена в пункті 1 прохальної частини позовної заяви вимога про визнання протиправними та скасування рішення комісії від 15.08.2023 №9354073/ та від 05.09.2023 №66659//2 фактично заявлена одночасно до двох відповідачів.

При цьому, з доданих до матеріалів справи додатків судом встановлено, що рішення від 15.08.2023 №9354073/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 12.07.2023 №2 прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Житомирській області, а рішення від 05.09.2023 №66659//2 за результатами розгляду скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Державної податкової служби України.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити заявлені ним позовні вимоги та привести їх у відповідність до вимог пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України.

Частиною 3 статті 161 КАС України, визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у становить 2684,00 гривень.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Із прохальної частини позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 вбачається, що в поданому позові позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру:

- щодо оскарження рішення рішення від 15.08.2023 №9354073/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 12.07.2023 №2;

- щодо оскарження рішення від 05.09.2023 №66659//2 за результатами розгляду скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Відтак, загальний розмір судового збору, який позивач має сплатити за звернення з даним позовом до суду становить 5368,00 гривень (2684,00 грн * 2 = 5368,00 грн, де: 2684,00 грн - прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць, встановлений на 01 січня 2023 року; 2 - кількість заявлених позивачем вимог немайнового характеру).

Однак, позивач до позовної заяви долучив платіжне доручення від 13.09.2023 №382, яке свідчить про сплату ним судового збору в загальному розмірі 2684,00 гривень.

Відтак, позивач при зверненні з даним позовом до суду сплатив судовий збір у розмірі меншому, ніж це передбачено законом.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2684,00 гривень.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 слід залишити без руху та встановити йому строк для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- позовної заяви в новій редакції (в 2-х екземплярах) із зазначенням в її прохальній частині окремих позовних вимог (зміст заявлених позовних вимог) щодо кожного з відповідачів;

- документу про сплату судового збору в розмірі 2684,00 гривень.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA4006797

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом ПІБ позивача, Житомирський окружний адміністративний суд.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович