Справа № 320/13390/21
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2023 року № 320/13390/21

Київський окружний адміністративний суд, у складі судді Балаклицького А.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Департаменту житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

Департамент житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку за результатами моніторингу UA-М-2021-09-16-000021 процедури закупівлі UA-2021-07-21-004325-с, оголошеної Департаментом житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради на закупівлю робіт із реконструкції тротуарної частини вул. Леваневського (в районі ж/б №55-59) ІІ черга в м. Біла Церква Київської області (код ДК 20:2015-45454000-4-Реконструкція).

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що спірний висновок про результати моніторингу закупівлі не відповідає критеріям обґрунтованості, складений без урахування всіх обставин, що мають значення для їх прийняття, та з порушенням балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача, а також суспільних інтересів, на досягнення яких вони спрямовані.

Ухвалою суду від 12 листопада 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що в ході проведення моніторингу закупівлі відповідач діяв на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією і Законами України, виявлені порушення є документально підтвердженими та законодавчо обґрунтованими, тому висновок є правомірним і скасуванню не підлягає.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

16.09.2021 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області було прийнято наказ № 402 «Про початок моніторингу процедур закупівель», відповідно до якого прийнято рішення почати моніторинг закупівель, в тому числі закупівлі №UA- 2021-07-21-004325-е.

Відкриті торгиз ідентифікатором закупівлі №UA-2021-07-21-004325-е оголошено Департаментом житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради на закупівлю «робіт із реконструкції тротуарної частини вул. Леваневського (в районі ж/б № 55- 59) II черга в м. Біла Церква Київської області (код ДК 21:2015 - 45454000-4 - Реконструкція».

За результатами закупівлі із переможцем закупівлі - Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРХОЛД ГРУП» було укладено договір № 786/2021 від 27 серпня 2021 року.

05.10.2021 через веб-портал уповноваженого органу PROZORRO відповідачем оприлюднено висновок, яким встановлено порушення законодавства в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї.

Так, відповідачем у висновку зазначено наступне: Моніторингом питання відповідності тендерної документації вимогам Закону, встановлено, що замовником на порушення абзацу 1 частини третьої статті 22 Закону в тендерній документації (підпункт 2.8 пункту 2 Додатку 1) вживається вираз «документації конкурсних торгів». Вказаний термін визначався Законом України «Про здійснення державних закупівель» від 10.04.2014 №1997-VII, який втратив чинність на підставі Закону України «Про публічні закупівлі».

Моніторингом також встановлено, що замовник у тендерній документації (Додаток 7 до тендерної документації) на порушення абзацу 1 частини третьої статті 22 Закону здійснив посилання на Закон України «Про захист персональних даних» від 01.06.2012 № 2297-VІ, тоді як Закон України «Про захист персональних даних» датований « 01» червня 2010 року. Таким чином, в тендерній документації замовника наявна інформація, вимоги щодо наявності якої не передбачені законодавством, чим порушено абзац 1 частини третьої статті 22 Закону.

Моніторингом встановлено, що в тендерній документації: - пункті 21.2 розділу XXI Додатку 10 тендерної документації замовник зазначив: «Згідно із статтею 36 Закону України «Про публічні закупівлі» істотні умови цього Договору можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі лише у таких випадках»: - підпункті 8 пункту 21.2 розділу XXI Додатку 10 тендерної документації замовник зазначив: «зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі». В той же час, стаття 36 Закону не містить умов укладання договору та немістить частини п`ятої. Натомість, умови укладання договору наведені в статті 41 Закону. Таким чином, в тендерній документації замовника наявна інформація, вимоги щодо наявності якої не передбачені законодавством, чим порушено абзац 1 частини третьої статті 22 Закону.

За результатами проведеної процедури закупівлі між замовником та переможцем ГОВ «ІНТЕРХОЛД-ГРУП» укладено договір про закупівлю від 27.08.2021 № 786/2021 на суму 10 355 306.75 грн. (з ПДВ). Окрім того встановлено, що замовник в тендерній документації (п. 3 розділу VI тендерної документації) зазначив: «Проект договору викладений в Додатку 14 до тендерної документації.», при цьому, тендерна документаціяне містить Додатку 14. Вказана розбіжність не встановлює для учасників процедури закупівлі єдиного підходу при поданні тендерних пропозицій.

Позивача зобов`язано вжити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Незгода позивача із прийнятим рішенням зумовила його звернення до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 1 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Аудиторами Управління Північно-східного офісу Держаудитслужбив Полтавській області підчас проведення моніторингу UA-M-2021-09-16-000021 відкритих торгів UA-202I- 07-21-004325-е встановлено порушення замовником законодавства у сфері закупівель в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї.

Зокрема, на порушення абзацу 1 частини третьої статті 22 Закону в тендерній документації (підпункт 2.8 пункту 2 Додатку 1) вживається вираз «документації конкурсних торгів», здійснено посилання на Закон України «Про захист персональних даних» від 01.06.2012 № 2297-VI»,тоді як Закон України «Про захист персональних даних» № 2297-VI датований « 01» червня 2010 року, в проекті договору здійснено посилання на статтю 36 Закону України «Про публічні закупівлі» в той же час, як стаття 36 Закону не містить умов укладання договору та не містить частини п`ятої, натомість, умови укладання договору наведені в статті 41 Закону.

Окрім того, Держаудитслужбою встановлено, що замовник в тендерній документації (п.3розділ VI тендерної документації) зазначив: «Проект договору викладений в Додатку14 до тендерної документації.», при цьому тендерна документація не міститьДодатку 14.

Суд звертає увагу, що жодних зауважень щодо документації переможця закупівель відповідач не зазначає, тобто, що учасник процедури закупівлі у спосіб, визначений тендерною документацію та передбачений ЗУ «Про публічні закупівлі», підтвердив свою відповідність кваліфікаційним та іншим вимогам, а також підтвердив відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції з підстав, передбачених положеннями статті 17 Закону.

Згідно вимог ЗУ «Про публічні закупівлі» тендерна документація містить проект договору про закупівлю, який є додатком 10 до тендерної документації та приєднаний окремим файлом в електронній системі закупівлі.

Крім того, згідно підпункту 3.5 пункту 3 розділу 5 тендерної документації відсутність будь-яких запитань або уточнень стосовно змісту та викладення вимог тендерної документації з боку учасників процедури закупівлі, означатиме, що учасники процедури закупівлі, які беруть участь в цих торгах, повністю усвідомлюють зміст цієї тендерної документації та вимоги, викладені Замовником при підготовці цієї закупівлі.

Як свідчать матеріали справи, протягом періоду уточнень жодних питань, запитів чи скарг на умови тендерної документації через електронну систему замовнику не надходило, отже, всі учасники закупівлі повністю усвідомлювали зміст та вимоги тендерної документації.

Щодо вказаних у висновку порушень, з огляду на їх характер, суд зазначає, що технічні описки, допущені замовником під час формування тендерної документації, жодним чином не вплинули на підготовку учасниками тендерних пропозицій та результати процедури закупівлі.

З огляду на відсутність інших порушень, які б могли вплинути на результати процедури закупівлі, відповідачем фактично підтверджено, що замовником закупівлі, у відповідності до вимог Закону та тендерної документації було визначено переможця закупівлі та правомірно укладено з ним договір.

Таким чином, враховуючи наведені судом обставин, зауваження Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, наведені у спірному висновку порушення позивачем вимог Закону №922 є безпідставними, необґрунтованим та таким, що не можуть слугувати підставою для зобов`язання розірвання укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі договору.

Суд також бере до уваги, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень має бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що застосування наведеного у спірному висновку заходу реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим лише у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

При цьому, на переконання суду, мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

При цьому, суд зазначає, що у спірному висновку взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.

Критерій "пропорційності" передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. У свою чергу "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що за встановлених обставин, вимога про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного договору з переможцем закупівлі є необґрунтованою.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

При цьому, відповідачем не подано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказані у спірному висновку порушення свідчать про порушення основних принципів здійснення державних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що відповідачем не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність оскаржуваного висновку.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Водночас, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що відповідач не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності спірного висновку.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи письмові пояснення по суті заявлених вимог, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та наявність підстав для його задоволення.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як свідчать матеріалів справи, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 19.10.2021 №695, тож зазначена сума судового збору підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнання протиправним та скасування висновку за результатами моніторингу UA-М-2021-09-16-000021 процедури закупівлі UA-2021-07-21-004325-с, оголошеної Департаментом житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради на закупівлю робіт із реконструкції тротуарної частини вул. Леваневського (в районі ж/б №55-59) ІІ черга в м. Біла Церква Київської області (код ДК 20:2015-45454000-4-Реконструкція).

Стягнути на користь Департаменту житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради () сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн.. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Балаклицький А. І.