Справа № 600/3264/23-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2023-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року м. Чернівці Справа № 600/3264/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лелюка О.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження справу за позовом виконувача обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури Чернівецької обласної військової адміністрації до Путильської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

Виконувач обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури Чернівецької обласної військової адміністрації звернувся до суду з позовом до Путильської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Путильської селищної ради Вижницького району Чернівецької області, яка полягає у не вчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця селища міського типу Путила, та зобов`язати Путильську селищну раду Вижницького району Чернівецької області вжити заходів щодо замовлення та розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила.

Позов обґрунтовано тим, що відповідачем безпідставно не вжито жодних заходів спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу. У зв`язку із цим існує загроза самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території громади, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади, а тому на цій підставі в.о. керівника Вижницької окружної прокуратури просив суд задовольнити позов.

Ухвалою суду від 25 травня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановлено строк для подання заяв по суті справи.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у зв`язку з недостатнім забезпеченням асигнуваннями на оплату праці працівників у повному обсязі при затвердженні бюджету Путильської територіальної громади на 2022 та 2023 року не було можливості передбачити кошти на заходи в частині розроблення і затвердження історико-архітектурного опорного плану смт Путила. Крім того, з впровадженням воєнного стану в Україні суттєво скоротились надходження до місцевого бюджету і можливості виділити кошти на дані послуги немає можливості на даний час. Тому , просив у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши повідомлені обставини, які є достатніми для ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 29 вересня 2020 року Міністерство культури та інформаційної політики України зверталось до Путильської селищної ради із листом, в якому наголошувало на необхідності вжиття невідкладних заходів щодо приведення у відповідність до вимог статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» генерального плану історичного населеного селища міського типу Путила Чернівецької області та розробки і затвердження в установленому порядку ІАОП.

10 вересня 2021 року Чернівецька обласна прокуратура звернулася до Путильської територіальної громади з листом №15-379вих-21, в якому просила повідомити обласну прокуратуру про те, чи вживались Путильською територіальною громадою (Путильською селищною радою) або їх виконавчими комітетами заходи щодо приведення у відповідність до вимог статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» генерального плану історичного населеного пункту селища міського типу Путила в частині розроблення і затвердження в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

Листом №652 від 17 вересня 2021 року виконавчий комітет Путильської селищної ради повідомив Чернівецьку обласну прокуратуру про винесення проекту рішення про розроблення історико-архітектурного опорного плану смт Путила Вижницького району Чернівецької області.

Також 11 лютого 2022 року Вижницька окружна прокуратура звернулася до Путильського селищного голови із листом №50-334вих-22, в якому просила надати інформацію про прийняття селищною радою відповідного рішення про розроблення історико-архітектурного опорного плану смт Путила Вижницького району Чернівецької області, про орган якому доручено розроблення історико-архітектурного опорного плану смт Путила Вижницького району Чернівецької області, про фактичний стан виконання розроблення історико-архітектурного опорного плану смт Путила Вижницького району Чернівецької області та про передбачення коштів у бюджеті селищної ради на 2021 та 2022 роки на розроблення історико-архітектурного опорного плану смт Путила Вижницького району Чернівецької області.

У відповідь на вказаний лист, Путильська селищна рада повідомила Керівника Вижницької окружної прокуратури про прийняття рішення 13-сесії VIII скликання №445/13-21 від 18 жовтня 2021 року «Про розроблення містобудівної документації історико-архітектурного опорного плану смт Путила», але в зв`язку з відсутністю коштів у місцевому бюджеті, селищна рада не має змоги виступити замовником роботі з вище вказаної документації.

В матеріалах справи наявне також рішення Путильської селищної ради Вижницького району Чернівецької області №445/13-21 від 18 жовтня 2021 року про розроблення містобудівної документації Історико-архітектурного опорного плану смт Путила з визначенням меж і режимів використання зон охорони пам`яток та історичних ареалів.

31 березня 2023 року Чернівецька обласна прокуратура зверталась до Управління культури Чернівецької обласної військової адміністрації із листом №50-104-858вих-23, в якому посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року №878 вказувала, що до Списку історичних населених місць України включено, зокрема селище міського типу Путила. Прокуратура просила повідомити до 11 квітня 2023 року чи розроблено історико - архітектурний опорний план історичного населеного селища міського типу Путила; чи зверталось Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації до Путильської селищної ради про вжиття відповідних заходів до розроблення та затвердження у встановленому законом порядку історико - архітектурного опорного плану; чи вживались Управлінням заходи, спрямовані на захист інтересів держави, шляхом звернення до суду із позовом про зобов`язання розробити та затвердити історико - архітектурний опорний план Путильської селищної ради.

Листом від 14 квітня 2023 року №01-31/530 Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації повідомило Чернівецьку обласну прокуратуру про те, що у селищі міського типу Путила історико архітектурний опорний план не розроблений і не затверджений. Повідомило, що Управління не зверталося до суду із відповідними позовами про зобов`язання органу місцевого самоврядування (його виконавчого комітету) розробити та затвердити історико-архітектурні опорні плани, тому що видатки на претензійно-позовну діяльність в 2023 році в Управлінні не передбачено, окрім цього присутні фінансові обмеження, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року №590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану та фінансуванням видатків лише захищених статей».

31 березня 2023 року Чернівецька окружна прокуратура також зверталась до Путильського селищного голови із листом №50-104-857вих-23, в якому просила повідомити до 06.04.2023 про те, чи вживались Путильською селищною радою (її виконавчим комітетом) заходи щодо приведення у відповідність до вимог статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» статті 32 Закону України «про охорону культурної спадщини» генерального плану історичного населеного пункту селища міського типу Путила в частині розроблення і затвердження в установленому законом порядку історико архітектурного опорного плану. .

Листом від 05 квітня 2023 року №02-31/225 Путильська селищна рада повідомила Вижницьку окружну прокуратуру про те, що селищною радою прийнято рішення №445/13-21 від 18 жовтня 2021 року «Про розроблення містобудівної документації Історико-архітектурного опорного плану смт Путила», однак при затвердженні бюджету Путильської селищної територіальної громади на 2023 рік не було можливості передбачити кошти на заходи в частині розробленні і затвердження історико-архітектурного опорного плану смт Путила, оскільки бюджетні установи громади не забезпеченні асигнуваннями на оплату праці працівників у повному обсязі.

Згідно з інформацією Міністерства культури та інформаційної політики України, викладеної у листі від 12 квітня 2023 року №1155-23, зазначено, що МКІП зверталося до голови Путильської селищної ради щодо необхідності виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення історико-архітектурного опорного плану. Однак відповідь не надходила. Вказано, що листи подібного змісту направлялися до органів місцевого самоврядування та місцевих органів охорони культурної спадщини і у попередні роки. Тому МКІП не заперечує щодо представництва прокурором інтересів держави в даному питанні.

Зважаючи на необхідність реагування на виявлені порушення вимог законодавства, з метою їх усунення, Вижницькою окружною прокуратурою листами від 01 травня 2023 року №50-104-1124вих-23 та №50-104-1123вих-23 повідомлено Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації та Міністерства культури та інформаційної політики України про намір представництва прокуратурою, інтересів держави в особі Управління та Міністерства шляхом звернення до суду з даним позовом.

До вказаних правовідносин суд застосовує такі положення закону та робить висновки по суті спору.

Згідно зі статтею 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до вимог частини третьої статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частинами третьою, четвертою та п`ятою статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно з матеріалами справи прокурор, звертаючись до суду із цим позовом в інтересах держави, набув статусу позивача, оскільки у даному випадку орган, уповноважений звертатися до суду з позовом до Путильської селищної ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання протиправною бездіяльність щодо невжиття заходів спрямованих на розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Путила, відсутній.

Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до пункту 1 абзацу п`ятого частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру у разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» (далі Закон №1805-ІІІ).

Згідно з статтею 1 Закону №1805-ІІІ охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону №1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Статтею 6 Закону №1805-ІІІ визначені повноваження інших органів охорони культурної спадщини. Так, згідно частини другої указаної статті до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; ) виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Закону №1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України.

Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, затверджується Кабінетом Міністрів України.

У кожному історичному населеному місці визначається один або більше історичний ареал. Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно частини четвертої статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі Закон №3038-VI) для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони.

Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Відомості про зазначені в історико-архітектурному опорному плані: об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території вносяться до Державного земельного кадастру в порядку, встановленому відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" як обмеження у використанні земель у сфері забудови (частина п`ята статті 17 Закону №3038-VI).

Відповідно до частини сьомої статті 17 Закону №3038-VI виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Підпунктом 6 пункту «а» частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі Закон №280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад серед власних (самоврядних) повноважень передбачені, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Окрім цього, серед делегованих повноважень згідно з підпунктом 5 пункту «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР визначені повноваження виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

Відповідно до підпункту 7 пункту «а» частини першої статті 32 Закону №280/97-ВР серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

Підпунктом 10 пункту «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР передбачено, що до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради у сфері освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Згідно пунктів 1, 4, 5, 6, 7 «Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2002 року №318 (далі - Порядок №318) історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення.

Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

З метою реалізації вказаних законодавчих вимог, постановою Кабінету Міністрів України від 01 вересня 2021 року №926 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі Порядок №926).

Згідно пункту 1 Порядку №926 даний нормативно-правовий акт визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Згідно підпункту 12 пункту 2 Порядку №926 історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, згідно із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території.

Відповідно до підпункту 4 пункту 43 Порядку №926 під час розроблення генеральних планів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, здійснюється розроблення історико-архітектурного опорного плану відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства.

Зазначені в історико-архітектурному опорному плані відомості є підставою для встановлення обмежень у використанні земель та враховуються під час розроблення планувальних рішень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року внесено зміни до пунктів 8, 9 Порядку №318 та визначено, що проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з урахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

У разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону. При цьому, установлено, що вимоги, зазначені в поточному абзаці застосовуються до 01 січня 2019 року.

Таким чином, з урахуванням внесених законодавчих змін, з 01 січня 2019 року за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно - просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим.

Відповідно до пункту 35 Порядку № 926 виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій) (далі - замовник), який організовує розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

З метою забезпечення виконання функцій, пов`язаних з організацією замовлення, розроблення, оновлення, внесення змін, погодження та затвердження містобудівної документації, у складі уповноваженого органу містобудування та архітектури може утворюватися окремий структурний підрозділ.

З наведеного вбачається, що з метою збереження об`єктів культурної спадщини, розташованих в смт Путила, уповноважений орган місцевого самоврядування повинен забезпечити розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану.

Як вбачається із матеріалів справи, Міністерство культури та інформаційної політики України зверталось до Голови Путильської селищної ради із листом, в якому наголошувало на необхідності вжиття невідкладних заходів щодо приведення у відповідність до вимог статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» генерального плану історичного населеного селища міського типу Путила Чернівецької області та розробки і затвердження в установленому порядку ІАОП.

Проте Путильською селищною радою Чернівецького району Чернівецької області не вжито жодних заходів, спрямованих на розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила.

Вказаний факт, окрім поданих позивачем до позову доказів, фактично підтверджується і відповідачем у відзиві, в якому останній повідомив про не вжиття заходів щодо розроблення історико - архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила у зв`язку з недостатнім забезпеченням асигнуваннями на оплату праці працівників у повному обсязі при затвердженні бюджету Путильської селищної територіальної громади на 2022 та 2023 роки не було можливості передбачити кошти на заходи в частині розроблення і затвердження історико-архітектурного опорного плану смт Путила.

Таким чином, оскільки Путильською селищною радою Вижницького району Чернівецької області не вжито жодних заходів, спрямованих на розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила, то існує загроза самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території громади, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади.

Враховуючи наведені вище норми матеріального та процесуального права, встановлені судом обставини справи, суд приходить до висновку, що відповідач допустив протиправну бездіяльність щодо невжиття заходів стосовно розроблення історико - архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила, а тому він зобов`язаний вчинити дії щодо замовлення та розроблення історико - архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила.

Пунктом 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, заявлені вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи не залучались свідки та не проводились експертизи, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 9, 72, 73, 74, 76, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов виконувача обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури Чернівецької обласної військової адміністрації до Путильської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Путильської селищної ради Вижницького району Чернівецької області, яка полягає у не вчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила.

Зобов`язати Путильську селищну раду Вижницького району Чернівецької області вжити заходів щодо замовлення та розроблення історико - архітектурного опорного плану історичного населеного місця - селища міського типу Путила.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення. Повне судове рішення складено 04 жовтня 2023 року.

Повне найменування учасників справи: позивач: Вижницька окружна прокуратура (вул. М. Василька, 3а, м. Вижниця, Чернівецька область, 59200, ) в інтересах держави особі Міністерства культури та інформаційної політики України (01601, м. Київ, вул. Івана Франка, 19, ), Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації (вул. Грушевського, 1, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58010, ); відповідач - Путильська селищна рада Вижницького району Чернівецької області (Чернівецька область, Вижницький район, смт Путила, вул. Українська, 184, ).

Суддя О.П. Лелюк