Справа № 400/2838/22
Суддя: Мельник О.М.
Дата ухвалення: 2023-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2023 р. № 400/2838/22
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Мельника О.М., за участю секретаря судового засідання Шакіної А.В., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом:ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідача:Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, вул. Декабристів, 5, м.Миколаїв,54001,

про:визнання протиправним та скасування наказу від 21.02.2022 року № 375,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі: Позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області (далі: Відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу №375 від 21.02.2022 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що 21.02.2022 наказом начальника ГУНП в Миколаївській області №375 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог п.1 розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», вимог ст.ст. 22, 37, 38 Закону України «Про запобігання корупції» - начальнику автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Миколаївській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану. На переконання позивача, зазначений наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності є незаконним, оскільки дисциплінарних проступків він не вчиняв, а службове розслідування, яке стало підставою для його винесення було проведено поверхнево, з порушенням правил та порядку його проведення.

Ухвалою суду від 06.06.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до розгляду.

01.03.2023 представником відповідача до суду подано відзив на позовну згідно якого сторона відповідача позовні вимоги не визнає та просить у задоволенні позову відмовити. Так, в обґрунтування своєї правової позиції, представник відповідача зазначив, що службове розслідування проводилось на підставі отримання інформації з ТУ ДБР про реєстрацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000438 від 25.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, яке порушене за відомостями проведеного за вищенаведеними фактами службового розслідування, яким встановлений факт неправомірних дій по заповненню табелів обліку робочого часу, які виразилися у наданні відповідних вказівок підлеглим з боку підполковника поліції ОСОБА_1 , під час виконання ним обов`язків за посадою заступника начальника центру начальника АТВ ЦЗ ГУНП, що в свою чергу також призвело до нарахування та виплати заробітної плати ОСОБА_2 , яка в свою чергу на роботу не ходила та покладені на неї обов`язки не виконувала. Аналіз зібраних матеріалів дає підстави вважати, заступник начальника центру начальник АТВ ЦЗ ГУНП в Миколаївській області підполковник поліції ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, який став можливим унаслідок його особистої недисциплінованості, неналежного ставлення до служби, не виконані покладених на нього обов`язків поліцейського. Причини і умови подій, які цьому сприяли, вказують на високий рівень вини останнього. Тому відповідач правомірно притягнув останього до дисципланірної відповідальності.

У судовому засіданні Позивач та представник позивача надали пояснення по суті сору, просили адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача надала свої заперечення та просила у задоволенні позову відмовити.У судовому засіданні учасники надали додаткові пояснення по суті спору.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

07 листопада 2015 року ОСОБА_1 (надалі Позивач) прийнятий на службу до Національної поліції на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Миколаївській області № 5 від 07.11.2015 року.

09 червня 2021 року наказом ГУНП в Миколаївській області № 336 о/с «По особовому складу» підполковника поліції ОСОБА_1 (№0008284), заступника начальника Центра начальника автотранспортного відділення Центру забезпечення ГУНП в Миколаївській області, звільнено зі служби в поліції за п.7 ч.1 ст.77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію».

07 лютого 2022 року рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду по справі № 400/5121/21, позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області задоволено повністю, поновлено на посаді заступника начальника Центру начальника автотранспортного відділення Центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Миколаївській області.

З 08 лютого 2022 року по 16 лютого 2022 року ОСОБА_1 перебував на лікарняному, згідно довідки КНП ММР «Центр первинної медико- санітарної допомоги №2».

З 17 лютого 2022 року по 01 березня 2022 року ОСОБА_1 перебував на лікарняному, згідно довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Миколаївській області».

29 березня 2022 року ОСОБА_1 призначено старшим інспектором-черговим чергової частини сектору моніторингу відділення поліції №3 Миколаївського районного управління поліції.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції у Миколаївській області №375 від 21.02.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП області " до заступника начальника центру начальника автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Миколаївській області підполковнику міліції ОСОБА_1 накладено стягнення у вигляді догани.

Вважаючи вказаний наказ протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Частиною 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.9 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини 3 статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Із матеріалів справи судом встановлено, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани накладено наказом ГУНП в Миколаївській області № 375 від 21.02.2022 року за порушення вимог ст.ст. 22, 38 Закону України «Про запобігання корупції» - усна вказівка як керівника, що призвело до завдання матеріальних збитків державі.

Наказом ГУНП в Миколаївській області № 375 від 21.02.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП області» (надалі оскаржуваний наказ), за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні вимог ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог п.1 розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», вимог ст.ст. 22, 37, 38 Закону України «Про запобігання корупції» - начальнику автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Миколаївській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Згідно оскаржуваного наказу, ГУНП проведено службове розслідування за фактом можливого вчинення службового підроблення та розтрати державних коштів шляхом зловживання службовим становищем окремими працівниками ГУНП № 722/43-2021 від 22.11.2021, що був направлений до ТУ ДБР 22.11.2021 за № 3145/01/43-2021, а 25.11.2021 слідчим ТУ ДБР внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.

В ході проведення зазначеного вище службового розслідування встановлено, що порушення службової дисципліни, трудової дисципліни та неправомірні дії по заповненню табелів обліку робочого часу стали наслідком вказівки підполковника поліції ОСОБА_1 під час виконання обов`язків за посадою як керівника, що призвело до нарахування та виплати заробітної плати ОСОБА_2 , яка в свою чергу на роботу не виходила та покладені на неї обов`язки не виконувала. Вказане призвело до заподіяння матеріальних збитків державі на загальну суму 134 152 грн. 10 коп.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування всіх обставин вчинення дисциплінарного порушення. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях позивача складу ознак дисциплінарного проступку.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна грунтуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. Тож вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях.

Адміністративний суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, наділений повноваженнями перевіряти оскаржувані рішення на предмет їх законності та дотримання інших критеріїв, визначених у вказаній нормі.

У аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях.

В ході службового розслідування були допитані: садівник відділення комунально- експлуатаційного забезпечення Центру забезпечення ГУНП ОСОБА_2 , яка фактично на роботу до АТВ ЦЗ ГУНП не виходила та в подальшому, 17.09.2021 її на підставі наказу №554 о/с від 13.09.2021 звільнено за п.1 ст.36 КЗпП України (за згодою сторін).

Начальник автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП (призначений наказом ГУНП від 02.08.2021 №447 о/с), на даний час заступник начальника відділу поліції з превентивної діяльності Баштанського РВП ГУНП (призначений наказом ГУНП від 27.09.2021 №586 о/с ) підполковник поліції ОСОБА_3 ; інженер другої категорії АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_4 ; інженер АТВ ЦЗ ГУНП капітан поліції ОСОБА_5 ; начальник ВКЕЗ ЦЗ ГУНП ОСОБА_6 ; старший інженер АТВ ЦЗ ГУНП капітан поліції ОСОБА_7 ; начальник центра забезпечення ГУНП майор поліції ОСОБА_8 ; інспектор АТВ ЦЗ ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_9 ; комендант ВКЕЗ ЦЗ ГУНП ОСОБА_10 ; провідний інженер АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_11 ; технік АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_12 диспетчер АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_13 ; робітник АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_14 ; провідний інженер АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_15 ; диспетчер АТВ ЦЗ ГУНП ОСОБА_16 .

Крім того, до матеріалів службового розслідування долучено довідку СКЗ ГУНП (вих. №5/29-2022 від 06.01.2022) «Про результати перевірки і аналізу дотримання вимог антикорупційного законодавства, в ході службового, відповідно до наказу ГУНП в Миколаївської області від 20.12.2021 №1494», з якої встановлено, що: згідно з ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон): корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/ пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей; неправомірна вигода - грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, будь-які інші вигоди нематеріального чи негрошового характеру, які обіцяють, пропонують, надають або одержують без законних на те підстав.

За приписами ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

При цьому мають бути усунені протиріччя, що є в поясненнях осіб. Натомість Відповідачем не взято до уваги взагалі показання ОСОБА_2 , яка пояснила, що була прийнята на роботу до ГУНП у відділ обслуговування на посаду садовника на 0.5 ставки, потім була відправлена розпорядженням коменданта, ім`я якої не пам`ятає, на роботу в автогосподарство за адресою АДРЕСА_2 . Де вона прибирала кабінети на 1, 2 поверхах і два кабінети на 3 поверсі. Приходила на роботу о 7:00 год, щоб прибрати кабінети до приходу співробітників, потім йшла прибирати листя і т.і. В разі неможливості виходу на роботу просила вийти на роботу замість неї іншу особу. В 2020 році перенесла інфаркт, потрапила до стаціонару, та тривалий час лікувалась, за цей час через відсутність заміни, її підміняла її знайома. Після лікарняного Снопрієвська знов вийшла на роботу та працювала в тому ж графіку, в вересні місяці 2021 року звільнилась з роботи за станом здоров`я.

ОСОБА_4 , інженер АТВ ЦЗГУНП, пояснила, що в червні 2020 ій зателефонувала ОСОБА_17 , та сказала, що вона погодила з ОСОБА_1 , табелювання робочого часу ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що вона прикомандирована до АТВ ЦЗ з червня 2020 року та буде працювати на 0,5 ставки. Тому з цієї дати ОСОБА_4 , складала табелі робочого часу , які особисто підписувала та погоджувала з ОСОБА_1 . За весь період табелювання ОСОБА_2 , на роботі не бачила, але за неї працювала ОСОБА_18 .

Відомостей щодо реагування на подібні дії з боку ОСОБА_4 , в матеріалах справи не міститься. Чому не було реагування на відсутність працівника, який до того ж знаходився на лікарняному тривалий час Відповідачем не з`ясовано.

Опитаний ОСОБА_3 , пояснив, що займає посаду т.в.о заступника начальника центру-начальник АТВ ГУНП в Мик., обл., з 03.08.2021 року, не бачив ОСОБА_2 , а замість неї працювала інша особа не оформлена належним чином, внаслідок чого прийняв рішення щодо доповіді керівництву.

Дані пояснення повністю узгоджуються в частині пояснень ОСОБА_2 , яка пояснила, що вона була хвора тривалий час і її підміняла за її ж проханням знайома.

Однак даному факту не було надано належної оцінки з боку Відповідача.

Частинами 1 та 2 цієї статті визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Частинами 6 8 цієї статті врегульовано, що у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Судом встановлено, оскаржуваний наказ датовано 21 лютого 2022 року. У цей час, а саме з 18 лютого по 01 березня 2022 року Позивач перебував на лікарняному, тобто був відсутнім на службі. Позивач вказав у судовому засіданні, що на його адресу виклик для надання пояснень не надходив.

Суд приходить до висновку, що роботодавець не дотримався вимог Закону, не повідомив про існування дисциплінарного провадження, не надав працівнику право та можливість надати пояснення по суті інкримінованого йому дисциплінарному проступку та реалізувати інші надані йому Законом права, внаслідок чого не було усунуто протиріччя між поясненнями опитуваних в ході розслідування осіб та зроблено передчасні та суперечливі висновки щодо вини саме Позивача щодо обліку робочого часу ОСОБА_19 .

Разом з тим, законодавство України не передбачає інституту decimatio, та навпаки, відповідно ст.61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Відповідно до ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

У цій нормі йде мова про покладання на керівника обов`язків за дотриманням службової дисципліни, для чого Закон та Статут наділяє його відповідними повноваженням. Юридична відповідальність поділяється на перспективну (позитивну) і ретроспективну (негативну). Перспективна (позитивна) юридична відповідальність це сумлінне виконання своїх обов`язків перед громадянським суспільством, правовою державою, колективом людей та окремою особою. У ст.3 Дисциплінарного статуту, як раз мова йде про позитивну юридичну відповідальність.

За таких обставин, на думку суду, відбулося, об`єктивне ставлення у вину, притягнення до відповідальності лише за фактом настання негативних наслідків, що не передбачено українським законодавством.

На підставі належних та допустимих доказів, суд дійшов висновку про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Миколаївській області №375 від 21.02.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП області ", що стосується застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Згідно з ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат судом проведено керуючись вимогами статті 139 КАС України.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 НОМЕР_1 ) до Головне управління Національної поліції в Миколаївській області (вул. Декабристів, 5,Миколаїв,545) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати начальника Головного управління Національної поліції в Миколаївській області №375 від 21.02.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП області ", що стосується застосування до заступника начальника центру начальника автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Миколаївській області підполковнику поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Миколаївській області (вул. Декабристів, 5, м.Миколаїв,54001 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 і.п.н. НОМЕР_1 ) судові витрати в розмірі 992,40 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.М. Мельник