Справа № 160/8825/23
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2023 року Справа № 160/8825/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОзерянської С.І.
за участі секретаря судового засіданняЧуднівець В.С.
представника позивача представника відповідача В.С. Спиридонової О.В. Волошин
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -
26.04.2023 року Приватне акціонерне товариство «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в частині призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 05 лютого 2022 року об 11 год. 00 хв. на Приватному акціонерному товаристві «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» з ОСОБА_1 , незаконною та зобов`язати Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, який стався 05 лютого 2022 року об 11 год. 00 хв. на Приватному акціонерному товаристві «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» з ОСОБА_1 , спеціальною комісією в іншому складі.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 05.02.2022 року з працівником ОСОБА_1 на території Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» стався нещасний випадок, у зв`язку з чим була створена спеціальна комісія, яка в ході проведення спеціального розслідування прийшла до висновку, що даний нещасний випадок пов`язаний з виробництвом. За результатами роботи комісії складено акт за формою Н-1/П від 01.02.2023 року проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 05.02.2022 року. Позивач вважає, що висновки комісії є помилковими, надуманими, не обґрунтованими та такими, що не відповідають меті здійснення спеціального розслідування. Не погодившись з результатами спеціального розслідування нещасного випадку, 23.02.2023 року позивач звернувся до відповідача із заявою щодо необхідності призначення повторного розслідування нещасного випадку, однак, отримав необґрунтовану відмову. На думку позивача, така бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в частині призначення повторного спеціального розслідування є незаконною та такою, що фактично позбавляє права на всебічне та повне розслідування всіх обставин нещасного випадку.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.05.2023 року адміністративний позов було залишено без руху, оскільки позовна заява була подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Позивачем були усунені недоліки зазначені в ухвалі Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.05.2023 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 160/8825/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії. Розглядати справу постановлено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Заперечуючи проти позовної заяви, відповідачем 26.05.2023 року подано до суду відзив на неї, який долучено до матеріалів справи. В обґрунтування заперечень відповідачем зазначено, що процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначає Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337. Згідно з приписами пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з
незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Відповідач зазначає про те, що підставами для призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) є документи, які містять незаперечні факти про існування яких під час проведення розслідування та при прийнятті рішення комісією не було відомо, проте, позивачем не надано документів, які б могли суттєво вплинути на висновки спеціальної комісії. Отже, спеціальне розслідування нещасного випадку проведено відповідно до вимог чинного законодавства та відсутні підстави для призначення повторного розслідування, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
30.05.2023 року позивачем подано відповідь на відзив Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якій підтримано позицію викладену в позовній заяві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.06.2023 року вирішено подальший розгляд адміністративної справи № 160/8825/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії здійснювати за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Чекмарьова, 5, зала № 3.
В судовому засіданні 13.09.2023 року представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві.
В судовому засіданні 13.09.2023 року представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовної заяви з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив та зазначає наступне.
05 лютого 2022 року о 11 годині 00 хвилин на тупиковій залізничній колії № 6П до екскаватора ЕКГ -6,3 УС, господарчий № 80, яка знаходиться на горизонтальній ділянці ярусу +120 м відвалу № 2 ПРАТ « ІНГЗК» стався нещасний випадок із помічником машиніста електровоза в кар`єрі Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» ОСОБА_1 .
07.02.2022 року до Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» надійшла заява від помічника машиніста електровоза в кар`єрі ОСОБА_1 , який перебував на стаціонарному лікуванні в травматологічному відділенні КНП «Криворізька міська лікарня № 17» Криворізької міської ради», про отримання виробничої травми під час виконання роботи у зміну 05 лютого 2022 року.
Для розслідування обставин та причин нещасного випадку наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 11.02.2022 року № 81-Р, зі змінами згідно з наказами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 05.04.2022 року № 125-Р та від 25.05.2022 року № 48/ДН, та наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці була призначена комісія із спеціального розслідування у складі голови Зброжек Т.Б. та членів комісії: Мінєнкової Н. М., Сидюк Н.Г., Михайлової Є.І, Чернявського В.А., Шевчука О.В.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 28 лютого 2022 року № 109-Р продовжено термін спеціального розслідування до отримання можливості проведення опитування ОСОБА_1 та створення безпечних і належних умов щодо завершення розслідування, а також при відсутності загрози життю та здоров`ю членам спеціальної комісії.
На запит від 07.07.2022 року №ДН/5.6/2498-22 голови комісії Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Державної служби України з питань праці Зброжек Т.Б., було надано висновок комісії спеціалістів судово-медичних експертів №1103 від 10.08.2022 року, виданий КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» Криворізький районний відділ» судово-медичного обстеження потерпілого ОСОБА_1 .
За результатом проведеного спеціального розслідування комісією був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 05 лютого 2022 року о 11 годині 00 хвилин на Приватному акціонерному товаристві «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат», за формою Н-1/П, затверджений начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Тригубенко В. О. 03.02.2023 року.
Відповідно до розділу 4 акту комісії встановлено, що нещасний випадок стався внаслідок падіння глиняного шматка, під час виконання робіт з розвантаження думпкарів на відвалі №2.
Згідно з розділом 5 акту комісії, комісія дійшла висновку, що основною причиною нещасного випадку є порушення невиконання посадових обов`язків процесу, а саме: пункту 2.26 розділу 2 посадової інструкції начальника служби рухомого складу залізничного цеху ДИ 13-24-2015, затвердженої директором по персоналу та соціальним питанням 25.03.2015 року; пункту 2.7 розділу 2 посадової інструкції старшого майстра служби рухомого складу залізничного цеху ДИ 13-26- 2011, затвердженої директором по персоналу 11.04.2011 року; пункту 2.27 розділу 2 посадової інструкції начальника зміни експлуатації кар`єрного транспорту залізничного цеху ДИ 13-44-2016, затвердженої директором по персоналу та соціальним питанням 19.09.2016; пункт 8.1 підпункт л) НПАОП 27.5-1.13-79 «Правила безпеки на залізничному транспорті підприємств системи Мінчормету СРСР», невиконання вимог інструкції з охорони праці а саме: підпункту 5.6.3.3 пункту 5.6.3 розділу V Інструкції з охорони праці № 116.00-21 для всіх працівників ПРАТ «ІНГЗК» (загальні вимоги безпеки), затвердженої наказом генерального директора ПРАТ «ІНГЗК» від 10.12.2021 року № 1312; пункту 3.13 розділу 3, пункту 5.10 розділу 5 Інструкції з охорони праці № 102.13-20 для помічника машиніста електровоза залізничного цеху, затвердженої наказом генерального директора ПРАТ «ІНГЗК» від 10.12.2020 року № 1227.
У розділі 8 акту комісії, членами комісії було визначено осіб, які на їх думку допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці, якими є: ОСОБА_2 , начальник служби рухомого складу залізничного цеху ПРАТ «ІНГЗК», ОСОБА_3 , старший майстер служби рухомого складу залізничного цеху ПРАТ «ІНГЗК», ОСОБА_4 , в.о. начальника зміни залізничного цеху ПРАТ «ІНГЗК», ОСОБА_1 , помічник машиніста електровоза в кар`єрі ПРАТ «ІНГЗК».
Членом комісії Михайловим Є.І. було підписано окрему думку до акту, у якій зазначено, що відсутні докази того, що подія дійсно відбулась під час виконання трудових обов`язків, що вона має ознаки нещасного випадку в контексті Порядку № 337.
Членом комісії ОСОБА_5 було підписано окрему думку до акту, у якій зазначено, що комісією не встановлено при яких обставинах ОСОБА_1 отримав травму і стверджувати що факт травмування стався на виробництві є помилковим.
Членом комісії ОСОБА_6 було підписано окрему думку до акту, у якій зазначено, що комісія не провела повноцінне розслідування нещасного випадку, не керувалася показами свідків та причетних осіб, та висновками комісії спеціалістів судово-медичних експертів.
23.02.2023 року позивач звернувся до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці із заявою щодо необхідності призначення повторного розслідування нещасного випадку, оскільки, на його думку, зазначенні в акті Н-1 причини нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 , ґрунтуються виключно на поясненнях самого потерпілого, які неодноразово змінювались під час розслідування, зроблені висновки не підтверджуються, а в деяких випадках навіть суперечать матеріалам розслідування, у зв`язку з чим, позивач, вважає, що висновки комісії є помилковими, надуманими, не обґрунтованими та такими, що не відповідають меті здійснення спеціального розслідування.
Листом від 16.03.2023 року № ПС/1/6925-23 позивачу було відмовлено у проведенні повторного розслідування нещасного випадку, у зв`язку з тим, що інформація, яка викладена у заяві, відображена в окремих думках членів спеціальної комісії та є невід`ємною частиною акту за формою Н-1/П від 01.02.2023 року та зазначено, що позивачем не надано документів, що можуть суттєво вплинути на висновки спеціальної комісії.
Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 43 Конституції України держава створює умови для здійснення громадянами права на працю. Нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю є важливими способами захисту трудових прав працівників, гарантією забезпечення законності в трудових відносинах.
Управління Держпраці здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю (підпункт 5 пункту 4 Положення № 84).
Згідно з частиною 1 статті 22 Закону України «Про охорону праці» №2694-XII від 14.10.1992 (далі - Закон №2694-XII) роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
Кабінетом Міністрів України постановою від 17 квітня 2019 року №337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок № 337).
Згідно з пунктами 1 та 2 Порядку №337 цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Вимоги цього Порядку поширюються на всіх юридичних і фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та осіб, зазначених у пункті 1 цього Порядку.
За визначенням, наведеним у пункті 3 Порядку №337, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.
Відповідно до абзаців 1, 2-14 пункту 8 Порядку №337 у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом двох годин повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.
Повідомлення про нещасний випадок надається за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), а у разі настання нещасного випадку внаслідок події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів - за місцем реєстрації підприємства (установи, організації): територіальному органові Держпраці; робочому органові Фонду; керівникові підприємства (установи, організації), на території якого сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), якщо потерпілий є працівником іншого підприємства (установи, організації); керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві (в установі, організації) кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий), а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці; уповноваженому органові чи наглядовій раді підприємства (у разі її утворення); органові ДСНС у разі, коли нещасний випадок стався внаслідок пожежі.
Згідно пункту 9 Порядку №337, розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.
Пунктом 12 Порядку №337 передбачено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню. Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.
Відповідно до вимог пункту 33 Порядку №337 комісія, серед іншого, зобов`язана: провести засідання комісії з розслідування нещасного випадку, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим та скласти протоколи засідання комісії; обстежити місце, де сталися нещасний випадок та скласти відповідний протокол, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок і провести фотографування місця настання нещасного випадку (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до них; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку, причини нещасного випадку та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку, відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку; з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку; визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок з виробництвом; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.
Положеннями пункту 54 Порядку №337 передбачено, що контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції. Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи та представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві (в установі, організації) профспілки.
Зазначені в цьому пункті органи та особи у разі виявлення порушень вимог цього Порядку та/або у зв`язку з надходженням від потерпілого (члена його сім`ї чи уповноваженої ними особи) обґрунтованого звернення разом з підтвердними документами щодо незгоди з висновками комісії стосовно обставин та причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) вживають відповідно до компетенції заходів для проведення повторного розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-1.
Крім того, пунктом 55 Порядку №337 передбачено, що посадова особа Держпраці або її територіального органу має право перевіряти об`єктивність розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації), якість оформлених матеріалів та їх відповідність вимогам цього Порядку, а також отримувати іншу інформацію та документи від роботодавця, що стосуються нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).
За результатами перевірки матеріалів розслідування та/або у разі відмови роботодавця провести розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) чи скласти або затвердити акт за формою Н-1, а також у разі приховування факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) посадова особа Держпраці або її територіального органу має право видавати обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 щодо проведення розслідування, оформлення матеріалів розслідування відповідно до вимог цього Порядку.
Відповідно до пункту 58 Порядку №337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.
За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).
Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.
Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).
Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.
Аналіз наведених положень чинного законодавства дає підстави вважати, що повторне розслідування (спеціальне розслідування) призначається у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1 за наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії).
Отже, цією нормою передбачено можливість вжиття територіальним органом Держпраці заходів для призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку виключно за наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії).
При цьому, призначення повторного розслідування є правом, а не обов`язком територіального органу Держпраці.
В даному випадку, позивачем разом з заявою про призначення повторного розслідування не було надано документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), та які не були відомі комісії та не досліджувались нею під час проведення розслідування нещасного випадку.
Доводи позивача, наведені в поданій заяві про призначення повторного розслідування були відображені в окремих думках членів комісії, а докази на які йде посилання повністю досліджені комісією при підписанні акту про нещасний випадок на виробництві.
Так, позивач зазначає, що висновок комісії спеціалістів судово-медичних експертів №1103 від 10.08.2022 року за своїм змістом був повним та містив ясні відповіді на поставлені у ньому питання. В свою чергу, відповідно до висновку спеціаліста судово-медичного експерта (комісійний) №282 від 14.12.2022 року під час проведення додаткової експертизи було зроблено висновки, які спростовують висновки, викладені у висновку комісії спеціалістів судово-медичних експертів №1103 та суперечать матеріалам розслідування нещасного випадку.
З даного питання суд зазначає наступне.
Висновком комісії спеціалістів судово-медичних експертів №1103 від 10.08.2022 року було зроблено наступні підсумки за наданими питаннями:
1) При вивченні медичних документів на ім`я ОСОБА_1 виявлені синець лівої тім`яної області голови, струс головного мозку; компресійний перелом тіла 4-5 грудних хребців, перелом 4-5 ребер ліворуч. Таким чином на тілі ОСОБА_1 виявлено 2-3 ділянки прикладання фізичної сили, а саме ліва тім`яна область, ліва частина грудної клітки на рівні 4-5 ребер, хребет на рівні 4,5 грудних хребців. Характер загоєння виявлених ушкоджень свідчить, що ушкодження могли бути отримані не пізніше дати їх встановлення у медичному закладі 05.02.2022 року. Судово-медичні експерти не встановлюють спосіб і місце отримання травми, тому що дані питання не входять у компетенцію судово-медичного експерта.
2) Зазвичай після отримання ушкоджень людина відчуває біль, слабкість, знедужання, погіршується загальний стан, в залежності від індивідуальних властивостей організму людини людина може виконувати або не виконувати активні дії, але при їх виконанні рухи обмежені за рахунок больового синдрому.
3) Синець тім`яної області ліворуч, струс головного мозку утворилися за механізмом удар (стиснення), компресійний перелом 4-5 грудних хребців утворилися від дії тупого твердого предмета по вісі хребта, переломи ребер утворися від дії тупого твердого предмету за механізмом удару або стиснення, можуть бути наслідком зсуву, стиснення. Предмети травми могли мати як обмежену так і необмежену травмуючу поверхню, ушкодження виникли від удару предметами або об такі предмети.
4) Синець тім`яної області ліворуч, струс головного мозку утворилися за механізмом - удар (стиснення), компресійний перелом 4-5 грудних хребців утворилися від тупого твердого предмету по вісі хребта, переломи ребер утворилися від дії тупого твердого предмету за механізмом удару або стиснення, можуть бути наслідком зсуву, стиснення. Предметами травми могли бути предмети як з обмеженою так і необмеженою поверхнею контакту, ушкодження виникли від удару предметами або при ударі об такі предмети. Розташування ушкоджень ліворуч та посередині лінії тіла, механізм їх утворення найбільше відповідають наступному виду травмування дія по вісі хребта при зіткненні з твердою поверхнею під час падіння на сідниці з подальшим перекиданням та зіткненням лівою поверхнею тіла з нерівним покриттям.
5) За своїм характером виявлені ушкодження носять ознаки середнього ступеня тяжкості тілесні ушкодження за ознакою тривалого розладу здоров`я більше 21 доби.
6) З точки зору судової експертизи зазначений у питанні механізм травмування може відповідати наступному виду виробничого травматизму травма від удару та стиснення тіла породою. При вивченні медичних документів на тілі потерпілого не виявлено будь-яких характерних для даного виду травми ознак множинних зовнішніх ушкоджень у вигляді саден та ран, ознак компресійного ушкодження голови, грудної клітки, таким чином зазначені у питанні обставини травми не підтверджуються судово-медичними експертними даними.
7) Зазвичай після отримання ушкоджень людина відчуває біль, слабкість, знедужання, погіршується загальний стан, в залежності від індивідуальних властивостей організму людина людина може виконувати або не виконувати активні дії, але при їх виконанні рухи обмежені за рахунок больового синдрому. В досліджених матеріалах не виявлено будь-яких ознак нездужання ОСОБА_1 у робочий час, які могли б перешкоджати йому виконувати функціональні обов`язки.
На підставі запиту голови комісії від 20.09.2022 року судово-медичною експертною комісією було проведено судово-медичне дослідження наданих матеріалів по факту нещасного випадку, що стався 05.02.2022 року з ОСОБА_1 .
Відповідно висновку спеціаліста судового-медичного експерта (комісійного) №282 від 14.12.2022 року зроблено наступні висновки:
1) Згідно аналізу наданої медичної документації комісією експертів встановлені тілесні ушкодження: закрита черепно- мозкова травма, струс головного мозку, синець з тім`яній ділянці; закрита травма грудної клітини з компресійними уламковими переломами 4-го та 5-го грудних хребців, переломом шийки 5-го ребра зліва та переломом голівки 4-го ребра зліва. Характер встановлених тілесних ушкоджень, термін надання первинної медичної допомоги свідчать, що встановлені тілесні ушкодження могли виникнути 05.02.2022 року. Тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно - мозкової травми, струсу головного мозку, синця у тім`яній ділянці, не відображають на собі характерологічні особливості та розміри травмуючого предмету, яким були нанесені, можливо лише вказати, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діяли) в тім`яну ділянку голови. Характер та локалізація тілесних ушкоджень у вигляді: закритої травми грудної клітини з компресійними уламковими переломами 4-го та 5-го грудних хребців, переломом шийки 5-го ребра зліва та переломом голівки 4-го ребра злів свідчать, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діяли) у напрямку зверху вниз по вісі хребта з наступним надмірним згинанням грудного відділу хребта вперед. Механізм виникнення встановлених тілесних ушкоджень відповідає поясненням потерпілого щодо механізму та давності їх отримання.
2) Тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, синця в тім`яній ділянці, не відображають на собі характерологічні особливості та розміри травмуючого предмету, яким були нанесені, можливо лише вказати, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діяли) в тім`яну ділянку голови. Характер та локалізація тілесних ушкоджень у вигляді: закритої травми грудної клітини з компресійними уламковими переломами 4-го та 5-го грудних хребців, перелом шийки 5-го ребра зліва та перелом голівки 4-го ребра зліва свідчать, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що дія (діли) у напрямку зверху вниз по вісі хребта з наступним надмірним згинанням грудного відділу хребта вперед. Враховуючи зазначене вище, встановлені у ОСОБА_1 тілесні ушкодження не моли бути спричинені внаслідок підсковзування на льоду, падінні та ударом об бруківку.
3) Зважаючи на відсутність ураження спинного мозку та його корінців, помірно виражений больовий і міотичний синдром, відповідно до медичної документації, ОСОБА_1 міг виконувати свої функціональні обов`язки помічника машиніста електровозу. Також, ОСОБА_1 міг підніматись по сходах, сидіти, зокрема вести свій власний автомобіль, сидячи за його кермом.
4) Тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, синця у тім`яній ділянці, не відображають на собі характерні особливості та розміри травмуючого предмету, якими були нанесені, можливо лише вказати, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діяли) в тім`яну ділянку голови. Характер та локалізація тілесних ушкоджень у вигляді: закритої травми грудної клітини з компресійними уламковими переломами 4-го та 5-го грудних хребців, переломом шийки 5-го ребра злів та переломом голівки 4-го ребра злів свідчать, що вони спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діяли) у напрямку зверху вниз по вісі хребта з наступним надмірним згинанням грудного відділу хребта вперед. Тобто встановлені у нього тілесні ушкодження могли бути спричинені внаслідок дії глиняного буту, який впав на голову потерпілого та розколовся на декілька шматків, з наступним ударом по тулубу. Наявність на потерпілому зимового спеціального одягу лише зменшило контактування травмуючого предмету з шкіряним покровами, що підтверджується відсутністю синців, саден, крововиливів,, тощо на них.
5) Зважаючи на відсутність ураження спинного мозку та його корінців, помірно виражений больовий і міотичний синдром, відповідно до медичної документації, ОСОБА_1 міг самостійно підніматись сходами та спускатись по сходах драбини рухомого складу (тягового агрегату ОПЕ1АМ та тепловозу ТЕУ).
Отже, у висновку спеціаліста судового-медичного експерта (комісійного) №282 від 14.12.2022 року встановлено, що отримані 05.02.2022 року травми спричинені від механічної дії (удару) тупого твердого предмету (предметів), що діяв (діли) у напрямку зверху вниз по вісі хребта з наступним надмірним згинанням грудного відділу хребта вперед; не моли бути спричинені внаслідок підсковзування на льоду, падінні та ударом об бруківку; могли бути спричинені внаслідок дії глиняного буту, який впав на голову потерпілого та розколовся на декілька шматків, з наступним ударом по тулубу.
За наведеного, суд погоджується щодо врахування комісією саме висновку спеціаліста судового-медичного експерта №282 від 14.12.2022 року, який є комісійним та дослідження за яким проводилось саме для уточнення висновку комісії спеціалістів судово-медичних експертів №1103 від 10.08.2022 року.
В свою чергу, звернення комісією з поданням для проведення такого виду експертизи не протирічить вимогам чинного законодавства та має на меті усунення будь-яких неточностей або прогалин при проведенні первинної експертизи.
Щодо пояснень свідків, які зазначають що не бачили факту події, зміни поведінки потерплого та ознак його поганого самопочуття, зазначене пояснюється насамперед висновком експертизи від 14.12.2022 року, в якому вказано, що зважаючи на відсутність ураження спинного мозку та його корінців, помірно виражений больовий і міотичний синдром, відповідно до медичної документації, ОСОБА_1 міг самостійно підніматись сходами та спускатись по сходах драбини рухомого складу (тягового агрегату ОПЕ1АМ та тепловозу ТЕУ).
Щодо відеозапису з камер спостереження, то обставина, що камери відеоспостереження мають радіус сприйняття, який не охоплював повністю місце перебування потерпілого в визначений в акті час, сторонами не заперечується. Відповідно відеозапис не може ні підтвердити ні спростувати факт вчинення події.
Як було встановлено судом, Приватне акціонерне товариство «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» 23.02.2023 року звернулося до відповідача із заявою «Щодо призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 05 лютого 2022 року об 11 годині 00 хвилин на Приватному акціонерному товаристві «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» з ОСОБА_1 ». До заяви було додано копію акту спеціального розслідування нещасного випадку форми Н-1/П та копії окремих думок членів комісії; копії протоколів засідання комісії; копії протоколів опитування потерпілого, свідків та інших осіб, причетних до нещасного випадку та повідомлено, що зазначенні в акті Н-1 причини «нещасного випадку», що стався із ОСОБА_1 , ґрунтуються виключно на поясненнях самого потерпілого, які неодноразово змінювались під час проведення розслідування, зроблені висновки не підтверджуються, а в деяких випадках навіть суперечать матеріалам розслідування, у зв`язку з чим, позивач, вважає, що висновки комісії є помилковими, надуманими, не обґрунтованими та такими, що не відповідають меті здійснення спеціального розслідування.
За обставинами цієї справи судом встановлено, що усі доводи позивача згідно його заяви за змістом досліджувались та перевірялись комісією під час проведення спеціального розслідування нещасного випадку, відповідним обставинам була надана оцінка, а інформація яка була відображена в заяві є невід`ємною частиною акту за формою Н-1/П від 01.02.2023 року.
Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень суб`єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Враховуючи наведені норми, в контексті спірних правовідносин перевірці адміністративним судом підлягає факт правомірності прийнятого відповідачем рішення за результатами розгляду поданої позивачем заяви, тобто чи виконувались цим суб`єктом владних повноважень обов`язки, визначені чинним законодавством.
Враховуючи те, що позивачем не доведено, а судом не встановлено обставин, які свідчать про порушення комісією вимог Порядку №337 при проведенні розслідування нещасного випадку, що позивачем не надано документів що можуть суттєво вплинути на висновки комісії та не доведено, що такі документи існують, а також не доведено, що документи, на яких ґрунтується рішення комісії, не отримали правової оцінки комісії взагалі або така оцінка була неправильною чи суперечливою, що вплинуло на висновки комісії, відсутні визначені законом підстави для призначення повторного розслідування.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести та обставини, на яких гуртуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу.
Позивачем будь-якими належними та допустимими доказами в розумінні статті 72-76 Кодексу адміністративного судочинства України не було доведено жодної обставини, зазначеної в позовній заяві на підтвердження допущення протиправної бездіяльності Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в частині призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку.
За таких обставин, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.
Керуючись 243, 245-247, 250, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 вересня 2023 року.

Суддя С.І. Озерянська