Справа № 420/23260/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 жовтня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши клопотання представника відповідача Куслій Т.Є., про розгляд справи в порядку загального позовного провадження по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» (65048, м. Одеса, вул. Велика Арнаутська, 23-Б, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, ) про визнання протиправним та скасування рішення про зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 05 вересня 2023 року надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість товариства з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» критеріям ризиковості платника податку № 74412 від 30.06.2023 року;

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість товариства з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» критеріям ризиковості платника податку № 777111 від 11.07.2023 року;

3. Зобов`язати Головне управління державної податкової служби в Одеській області виключити товариства з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги товариство з обмеженою відповідальністю «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» обґрунтовує тим, що позивач належить до реального сектору економіки. Рішенням від 30.06.2023 № 74412 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку товариство позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Як підставу зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації « 03», « 07», « 11». Незважаючи на надані позивачем пояснення та подані документи від 04.07.2023, відповідачем було прийняте рішення №77111 від 11.07.2023 про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, товариство позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Як підставу зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації « 03», « 07», « 11», « 13». Інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначено - придбання ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» з 01.01.2023 по 19.06.2023 у ТОВ «АРКАДА СТРОЙ» продукції 43.29 (установлення будь-якого устатковання, крім систем енергопостачання, водопостачання, опалення та кондиціонування повітря або промислового устатковання в будівлях і спорудах), також, постачання ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» з 01.01.2023 по 31.05.2023 товару за код УКТЗЕД 8428.

Рішенням від 30.06.2023 № 74412 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку товариство позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Як підставу зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації « 03», « 07», « 11» Інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначено постачання ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» з 16.12.2022 по 22.05.2023 за кодом УКТЗЕД 8428 (інші машини та пристрої для підіймання, переміщення, навантажування або розвантажування (наприклад, ліфти, ескалатори, конвеєри, канатні дороги). Так, податкова зазначила у Рішенні, що ТОВ «Коста дель соль» заподіяний у ризиковій операції, без зазначення будь-якої конкретних із підстав.

Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. А тому питання відповідності підприємства критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Крім цього, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючими органами виявлені обставини або отримана інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції... (пункт 8 Додатку № 1 до Порядку № 1165), має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Контролюючий орган залишив на розсуд платника податків визначення переліку документів, які ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» може надати для прийняття комісією ГУ ДПС в Одеській області рішення про невідповідність ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою судді від 11.09.2023 позовну заяву ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ» було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (ст.262 КАС України).

27 вересня 2023 року до суду надійшов відзив (вх..№ЕП/38778/23) представника Головного управління ДПС в Одеській області Куслій Т.Є., на позовну заяву з проханням відмовити у задоволенні позову ТОВ «КОСТА ДЕЛЬ СОЛЬ».

Одночасно з відзивом представником відповідача, до суду було подане клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Подане клопотання обґрунтоване тим, що у зв`язку з віднесенням даної справи до категорії справ, які можуть бути практико утворюючими та резонансними, що пов`язані з тлумаченням та застосуванням норм законодавства, Головного управління ДПС в Одеській області вважає, що встановлення та належне дослідження всіх обставин даної судової справи, може бути досягнуто лише в рамках проведення відкритих судових засідань за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши вказане клопотання, суд приходить до наступного.

Одним із основних засад (принципів) адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Згідно ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1-3, 6 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до 1-3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

За загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).

Суд зазначає, що спір у даній справі не відноситься до справ, які згідно ч. 4 ст. 12 КАС України розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею у відзиві на позов чи запереченнях на відповідь на відзив (за умови його подання), не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Ця справа не належить до категорії тих, які мають розглядатись виключно за правилами загального позовного провадження у значенні згаданих статей, а отже, вона може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи предмет розгляду, характер спірних правовідносин та правові позиції сторін, суд приходить до висновку про відсутність необхідності розглядати справу за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до п.3 ч.3 ст.44 КАС України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Тобто, у разі необхідності, учасники справи мають право викласти свої пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб у письмовому вигляді, які будуть враховані судом при прийнятті рішення.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 257, 260, 262 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача Куслій Т.Є., від 27.09.2023 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА