Справа № 400/9070/21
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2023-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/9070/21

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Димерлія О.О. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року (суддя Малих О.В., м. Миколаїв, повний текст рішення складений 12.04.2023) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів, протоколу про адміністративне правопорушення, постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

5 жовтня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом до УДАБК Миколаївської міської ради, в якому просив визнати протиправним та скасувати:

- припис від 09.08.2021 року №68 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- припис від 20.09.2021 року №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- припис від 20.09.2021 року №101/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- протокол про адміністративне правопорушення від 20.09.2021 року;

- постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 5, 13 ст. 96, ч. 1 ст. 188-42 (із застосуванням ст. 36) КУпАП.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано:

- припис від 20.09.2021 року №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- припис від 20.09.2021 року №101/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням в частині задоволення позовних вимог відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині оскарження та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

На думку апелянта, судом першої інстанції не було надано належної оцінки доводам Управління ДАБК про те, що за результатами проведення перевірки у діях ОСОБА_1 були встановлені порушення містобудівного законодавства України, тому Управління мало усі законні підстави для надання приписів №101, №101/1 від 20.09.2021 та накладення на нього штрафу за вчинення адміністративного правопорушення.

Позивач своїм правом подати відзив на апеляційну скаргу не скористався, що, відповідно до статті 304 КАС України, не перешкоджає апеляційному перегляду справи.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів і вимог поданої скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 на підставі права власності належить квартири АДРЕСА_1 , яким рішенням виконкому Миколаївської міської ради від 25.08.2021 року №761 надано таку адресу: АДРЕСА_2 .

Наказом начальника УДАБК Миколаївської міської ради від 05.03.2021 року №56 призначено позапланову перевірку на об`єкті: АДРЕСА_3 на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Підставою для прийняття наказу стало звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо порушення законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності.

30 березня 2021 року посадовою особою УДАБК складено акт №33/2021 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва та винесено припис №17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом допущення посадових осіб управління на об`єкт будівництва, який надано ОСОБА_4 .

Наказом начальника УДАБК Миколаївської міської ради від 19.07.2021 року №189 призначено позапланову перевірку на об`єкті: АДРЕСА_3 . Підставою для проведення перевірки стало необхідність перевірки виконання вимог припису.

9 серпня 2021 року посадовими особами УДАБК складено акт №109/2021 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва та винесено припис №68 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом допущення посадових осіб управління на об`єкт будівництва та надання документів для проведення позапланової перевірки.

Наказом начальника УДАБК Миколаївської міської ради від 27.08.2021 року №246 призначено позапланову перевірку на об`єкті: "Виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_4 ". Підставою проведення перевірки є виконання вимог припису №68 від 09.08.2021 року.

За результатами перевірки 20 вересня 2021 року було складено:

- акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 39-47);

- протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 50,51);

- припис №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с. 48);

- припис №101/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 49).

28 вересня 2021 року начальником УДАБК Миколаївської міської ради винесено постанову про адміністративне правопорушення №88, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП (а.с. 54, 55).

Не погоджуючись з протоколом, приписами №68, 101, 101/1 та постановою №88, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом про їх скасування.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування приписів від 20.09.2021 року №101, №101/1, постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88.

Рішення суду обґрунтовано тим, що відповідач не довів суду, що здійснені позивачем будівельні роботи є реконструкцією чи капітальним ремонтом, які заборонено робити ДБН та що позивач допустив порушення законодавства в сфері містобудівної діяльності.

Надаючи правову оцінку законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини щодо порядку та підстав здійснення архітектурно-будівельного контролю, в тому числі надання містобудівних умов та обмежень і їх скасування регулюються правовими нормами Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон №3038-VІ).

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України від 20.05.1999 №687-XIV "Про архітектурну діяльність", частиною першою статті 9 якого визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" від 23.05.2011 року №553 (далі Порядок №553).

Пунктом 5 указаного Порядку закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Частинною шостою статті 7 Закону №877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Крім того, пунктами 16-20 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (пункт 22 Порядку №553).

Як вбачається з матеріалів справи, наказом начальника Управління ДАБК від 27.08.2021 №246 втретє було призначено позапланову перевірку на об`єкті: "Виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_4 ". Підстава проведення перевірки - виконання вимог припису від 09.08.2021 №68 та звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Період проведення перевірки - з 07.09.2021 по 20.09.2021 року. Замовник будівництва - ОСОБА_1 .

На виконання пункту 12 Порядку №553 на сайті управління в розділі "Направлення на проведення позапланової перевірки" розміщено інформацію, що у відповідності до направлення від 27.08.2021 №188, управлінням за адресою: АДРЕСА_3 буде проводитись позапланова перевірка (посилання https://mkrada.gov.ua/content/napravlennya-na-provedennya-pozaplanovoi-perevirki.html.)

Додатково, ОСОБА_1 було повідомлено про проведення позапланової перевірки рекомендованим листом від 27.08.2021 №1005/22.01-13-21/1 (штрих кодовий ідентифікатор 950, вручено особисто - 01.09.2021.

Під час проведення позапланової перевірки інтереси ОСОБА_1 представляла ОСОБА_5 .

Під час проведення позапланової перевірки Управлінням ДАБК встановлено, що на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 , власником якої є ОСОБА_1 , виконуються будівельні роботи, зокрема: розібрані існуючі внутрішні перегородки; демонтована підлога; облаштовується новий ганок (вхід); виконані штукатурні роботи стін та їх шпаклювання на площі більше 1 кв.м.; проводиться нове улаштування електропроводки із установкою вимикачів та розеток; відсутня розводка водопостачання та водовідведення; демонтовано опалення.

Спираючись на наведене, а також, що у зв`язку з будівельними роботами зупинлено експлуатацію об`єкта будівництва, відповідач вважає, що ОСОБА_1 здійснюється капітальний ремонт/реконструкцію квартири без розроблення проектної документації.

Заперечуючи проти наведеного позивач вважає, що здійснює поточний ремонт.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Так, згідно із частиною першою статті 9 Закону №687-XIV, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулюванні містобудівної діяльності".

Статтею 9 Закону №687-XIV визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом №3038-VI.

Закон №3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно із пунктами 1, 3 частини першої статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Аналогічні вимоги щодо права на початок будівельних робіт встановлені у пункті 5 Порядку Аналогічні вимоги щодо права на початок будівельних робіт встановлені у пункті 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. №747).

За приписами статті 36 Закону №3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" ці норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Реконструкція" - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

В контексті обставин цієї справи колегія суддів зазначає, що з метою правильного визначення та розмежування виду робіт в частині проведення поточного та капітального ремонту будівлі необхідно користуватись Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 №150 (далі - Примірний перелік).

У Розділі 2 "Капітальний ремонт" згадано Примірного переліку унормовано, що до капітального ремонту відносяться, зокрема, такі роботи:

п.п. 2.4.2. розбирання та встановлення нових перегородок;

п.п. 2.8.4. пробивання нових та розширення існуючих віконних та дверних прорізів з виготовленням, установленням та фарбуванням нових віконних та дверних блоків;

п.п. 2.7.4. улаштування нових ґанків;

п.п. 2.9.1. штукатурення стін та стель наново або місцями більше 1 м-2;

п.п. 2.15.2. заміна освітлювальної електропроводки, що зробилась непридатною, із зміною електричних пристроїв (вимикачів, рубильників, штепселів, патронів, розеток).

За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, колегія суддів погоджується доводами Управління УДАБК, що роботи, які виконувались позивачем на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 відносяться до капітального ремонту, а отже є видом будівництва, який потребує отримання відповідних дозвільних документів від органів державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому колегія суддів критично ставить до доводів ОСОБА_1 про те, що квартира №25 є відокремленою спорудою та немає інженерних мереж за межами квартири, оскільки демонтаж системи опалення та від`єднання від мереж водопостачання та водовідведення неможливо здійснити без втручання в інженерні системи загального користування. До того ж, позивачем не було спростовано виявлення факту виконання ним будівельних робіт з демонтажу існуючих внутрішніх перегородок.

З огляду на вищевикладене колегія суддів не може погодитися з висновком суду першої інстанції в частині скасування приписів від 20.09.2021 року №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, та від 20.09.2021 року №101/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідач у спірних правовідносинах діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений законами України, та позивачем не було доведено, а судом апеляційної інстанції не встановлено підстав для скасування спірних приписів за №№101, 101/1.

Надаючи оцінку правомірності постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88 колегія суддів на сам перед звертає увагу, що законодавством регламентовано чітку процедуру притягнення до відповідальності суб`єктів містобудування органами ДАБК, яка вимагає забезпечення можливості таким суб`єктам бути присутніми при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та їх своєчасне повідомлення про відповідну дату, час та місце її розгляду із забезпеченням реальної можливості реалізувати свої процесуальні права.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 року у справі №676/752/17, від 21.03.2019 року у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 року у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06.02.2020 року у справі №205/7145/16-а, від 25.05.2022 року у справі №465/5145/16-а зробив наступні висновки: "…закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення…".

Таким чином, орган ДАБК має надати докази, які підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи, її достеменну обізнаність про дату, час та місце розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатом проведеного 20 вересня 2021 року позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудуванні діяльності акт №148/2021, приписи №№101, 101/1 та протокол про адміністративне правопорушення, складені за відсутністю ОСОБА_1 , у зв`язку з чим були направлені на його адресу рекомендованим листом з повідомленням за трек-номером 310 (а.с.52).

Згідно наданого позивачем копії інформації відстеження статусу відправлення, відправлення за №310 було вручено адресату 30.09.2021 року (а.с. 53).

Між тим, згадані матеріали було розглянуто начальником Управління ДАБК 28 вересня 2021 року, за результатом чого прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №88, тобто до дати їх вручення ОСОБА_1 .

Наведене, в силу приписів частини першої статті 268 КупАП, виключало можливість розгляду справи.

Ураховуючи, що посадовими особами Управління ДАБІ не вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, не використано інших засобів зв`язку з позивачем, не відкладено розгляд справи, тобто суб`єктом владних повноважень не виконано належним чином обов`язку для забезпечення реалізації його прав, визначених статтею 268 КУпАП, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про скасування як протиправної постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88, проте з наведених мотивів.

Резюмуючи все вищевикладене колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги відповідача знайшли своє часткове підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та є підставою для скасування частково рішення суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За приписами частини першої та частини другої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга відповідача підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради задовольнити частково.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року скасувати в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування приписів від 20.09.2021 року: №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт; №101/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Ухвалити у відповідній частині нове рішення суду, яким у задоволені зазначених позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування приписів від 20.09.2021 року: №101 про зупинення підготовчих та будівельних робіт; №101/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відмовити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року №88 змінити в його мотивувальній частині, виклавши її в редакції, наведеній у цій постанові.

В іншій частині рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя О.О.Димерлій

Суддя Ю.В.Осіпов