Справа № 420/14907/23
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Марина П.П.,

при секретарі Сєрогодської Т.В.,

за участю сторін:

від позивача Авдєєв Б.М.

від відповідачів Луценко Л.А.

розглянувши в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції клопотання представника відповідачів про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Херсонській області №894 від 12.12.2022 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0098199), начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Херсонській області №905 о/с від 13.12.2022 р. «Про особовий склад» щодо звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (0098199), начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції з Національної поліції України, за п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» з 13.12.2022 р.;

поновити ОСОБА_1 на посаді начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції з 14 грудня 2022 року, із внесенням відповідного запису до трудової книжки;

стягнути з Головного управління національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за весь час вимушеного прогулу без урахування утримання податків та інших обов`язкових платежів з 14.12.2022 р. по день винесення судом рішення по суті позовних вимог;

допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді і стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Представник відповідачів надав до суду клопотання про залишення позову без розгляду в обґрунтування якого зазначив, що відповідно до Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» встановлений процесуальний строк оскарження дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення. З наказами Про застосування дисциплінарного стягнення № 894 від 12.12.2022 та Про особовий склад № 905 від 13.12.2022, позивач був ознайомлений 13.12.2022, про що свідчить проставлений ним підпис на наказах та дата. Разом з тим, до Одеського окружного адміністративного суду він звернувся тільки 23.06.2023, про що свідчить відмітка у особистому кабінеті «Електронний суд».

Представник відповідача вказує, що позивач не навів достатніх обґрунтувань, та не довів належними доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду. Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує. З урахуванням наведеного, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

В судовому засіданні 26.09.2023 року представник відповідача просив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні 26.09.2023 року заперечував щодо задоволення зазначеного клопотання, покликаючись на те, що судом при відкритті провадження у справі поновлено позивачу строк звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Аналогічні висновки викладені, зокрема у постанові Верховного Суду від 21 березня 2023 року (справа № 640/3380/22).

Суд зазначає, що предметом спору у межах даної адміністративної справи є правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Згідно усталеної судової практики, у правовідносинах, пов`язаних із проходженням публічної служби, звільнення із неї, встановлюється місячний строк звернення до суду з моменту, коли дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Висновок щодо необхідності застосування у рамках спірних правовідносин приписів частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України, викладено у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі № 120/7567/22.

Відтак, перш ніж констатувати пропуск особою строку звернення із позовною заявою до суду, суд повинен встановити момент, з якого особа дізналась про порушення прав, на захист яких особа заявляє відповідну позовну вимогу. Тобто, висновку про порушення строків звернення до суду із конкретною позовною вимогою передує висновок щодо встановлення конкретного моменту, із якого такий строк розпочинає відлік.

Аналогічні висновки викладені, зокрема у постанові Верховного Суду від 16 березня 2023 року (справа № 160/20711/21).

Так, вирішуючи питання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду при прийнятті рішення про відкриття провадження у справі, суд виходив з того, що матеріали дисциплінарного провадження було надано на ознайомлення позивачу безпосередньо перед винесенням спірного наказу, що також дало змогу позивачу вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав. Інших належних та допустимих доказів про день ознайомлення позивача з оскаржуваними наказами станом на момент постановлення ухвали від 28.07.2023 року до матеріалів позову додано не було.

Разом з тим, до клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду представником відповідача додано завірені копії наказів «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 12.12.2022 року №894, та «Про особовий склад» від 13.12.2022 року №905 о/с, відповідно до яких копії вказаних наказів отримані позивачем 13.12.2022 року, що повністю спростовує доводи позивача, викладені в клопотанні про поновлення строку звернення до суду, а саме щодо дати ознайомлення червень 2023 року.

Крім того, як встановлено судом, позивач 06.04.2023 року звертався до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якому просив:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Херсонській області №894 від 12.12.2022 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 - (0098199), начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Херсонській області N 905 о/е від 13.12.2022 р. «Про особовий склад» щодо звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (0098199), начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції з Національної поліції України, за п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» з 13.12.2022 p.;

поновити ОСОБА_1 на посаді начальника чергової частини відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції з 14 грудня 2022 року, із внесенням відповідного запису до трудової книжки;

стягнути з Головного управління національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за весь час вимушеного прогулу без урахування утримання податків та інших обов`язкових платежів з 14.12.2022 р. по день винесення судом рішення по суті позовних вимог;

допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді і стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Тобто, вже станом на квітень 2023 року позивач був обізнаний про зміст оскаржуваних наказів та підстави їх прийняття.

Ухвалою суду від 15.05.2023 року у справі №420/7290/23 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - повернуто позивачу, у зв`язку з не усуненням недоліків адміністративного позову.

Слід констатувати, що позивачем та його представником про зазначені обставини не було повідомлено ані в адміністративному позові, ані в заяві про поновлення строку звернення до суду, внаслідок чого судом при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду було враховано вищенаведених обставин, які суттєво впливають на результат вирішення даного питання.

З огляду на викладене в сукупності обґрунтованими є доводи представника відповідача стосовно того, що впровадження правового режиму воєнного стану само по собі не є підставою для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 9 Закону встановлено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно зі ст. 12-2 Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Крім того, питання здійснення правосуддя в умовах воєнного стану регламентовано ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року №389-VIII, відповідно до якої правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України (ч.1 ст.26).

Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється (ч.2 ст.26 Закону №389-VIII).

У зв`язку з введенням воєнного стану на території України, Рада Суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, в яких зазначено виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану (п. 6).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22, зазначила Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Верховний Суд в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі № 802/118/17-а наголосив, що посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло та обумовило пропуск строку.

Отже, враховуючи викладене та те, що позивач мав можливість звернутись до суду за захистом своїх прав, що підтверджується, зокрема, його зверненням у квітні 2023 року, суд дійшов висновку про те, що строк звернення до суду пропущено з причин, які виникли з волі позивача, а, отже, не є поважними.

Жодних належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, з урахуванням з`ясованих в ході судового розгляду обставин, позивачем не надано.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд доходить про наявність підстав для задоволення заяви представника відповідача та залишення адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 256, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до приписів КАС України повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена в порядку ст.ст.292-297 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано суддею 28.09.2023 року.

Суддя Марин П.П.