Справа № 420/24581/23
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 вересня 2023 року м. Одеса

суддя Одеського окружного адміністративного суду, Бжассо Н.В., дослідив адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

Відповідно до п.4, п.5, п.9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Приписами ч. 1 ст. 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суддя звертає увагу, що в позовній заяві позивач взагалі не зазначає будь-якого обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод, інтересів позивача, в чому саме полягає порушення прав, свобод, інтересів позивача, не зазначає наявності у позивача законодавчих підстав необхідності прийняття такого рішення, нормативного обґрунтування.

Суд звертає увагу, що позивач взагалі не зазначає жодних обставин щодо заявлених позовних вимог.

Вказані обставини суперечать вимогам ст.160 КАС України.

Отже, позивачеві необхідно надати до суду уточнену позовну заяву з усуненими недоліками, про які зазначено суддею вище.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, вбачається, що позивачем не сплачений судовий збір.

Позивач надав клопотання, в якому просить звільнити від сплати судового збору зважаючи на матеріальну незабезпеченість позивача, неможливість офіційно працевлаштуватися через відсутність паспорту (з урахуванням положень ч. 24 ст. КЗпП), відсутність інших матеріальних джерел, позивач вважає за необхідне звернутися до Одеського окружного адміністративного суду із клопотанням про звільнення від сплати встановленого законодавством судового збору, який сплачується за подання позовної заяви щодо оскарження дій суб`єкту владних повноважень.

В контексті наведеного суд, зауважує наступне.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються частиною першою статті 133 КАС, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З аналізу ж ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Отже, частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

З урахуванням наведених норм права, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору на підставі частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 133 КАС України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До вказаного клопотання заявником не надано жодного доказу на підтвердження наявності підстав для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, суддя не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та відстрочення сплати позивачем судового збору.

Відтак, клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору є таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривень.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого з 1 січня 2023 року становить 1073,60 грн.

При цьому, позивачем до суду не надано докази сплати судового збору.

Таким чином, за звернення до суду із вказаним позовом позивач має сплатити судовий збір у сумі 1073,60 грн та надати суд докази на підтвердження такої сплати.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду уточненої позовної заяви із усуненими недоліками, що зазначені в ухвалі суду з екземплярами для сторін та докази сплати судового збору в розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо