Справа № 620/12256/23
Суддя: Поліщук Л.О.
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 вересня 2023 року м. Чернігів Справа № 620/12256/23

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Поліщук Л.О., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорпостач» про визнання обґрунтованим застосування адміністративного арешту майна,

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління ДПС у Сумській області звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорпостач», в якому просить визнати обґрунтованими застосування адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРПОСТАЧ», , що перебуває (розміщене, зберігається) за адресами: Сумська обл., м. Шостка. вул. Шевченка, 45 та Сумська обл., м. Шостка, вул. Слобідська, б/н (податкова адреса: Україна, 16062, Чернігівська область, Новгород-Сіверський район, с. Горбове, вул. Шевченка, буд. 29) відповідно до рішень Головного управління ДПС у Сумській області від 01.02.2023 № 1/18-28-09-01 та № 3/18-28-09-01.

Ухвалою суду від 04.09.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення із зазначенням поважності причин такого пропуску.

Від ГУ ДПС у Сумській області надійшла заява про поновлення строку звернення, в якій податковий орган причини пропуску строку обґрунтовує відсутністю коштів для сплати судового збору для своєчасного звернення, введенням воєнного стану на території України, періодичними забоями електричних підсистем та інтернету. Також просить врахувати, що військовий напад російською федерацією на Україну катастрофічно відображається на роботі усіх державних органів, оскільки регулярне оголошення повітряних тривог на території нашої країни, пошкодження інфраструктурних об`єктів, та особливо - постійні загрози власному життю та здоров`ю, не можуть не відображатися на моральній складовій службовців органів державної влади, оскільки відчуття тривоги, страху і пригнічення в період таких невизначених часів як війна, є невідворотними.

Розглянувши по суті вказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За приписами статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) установлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частиною першою статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Пунктами 6, 7 частини 5 статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на пред`явлення позову, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі подання її у строки, встановлені КАС України або іншими законами, для чого особа має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Законодавець визнав три місяці достатнім для того, щоб у справах цієї категорії суб`єкт владних повноважень звернувся до суду в межах реалізації покладених на нього функцій.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Суд акцентує увагу, що поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду з цим позовом, на які позивач посилається у заяві про поновлення строку звернення до суду як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).

Як неодноразово наголошував Верховний Суд (ухвали від 13.09.2023 у справі № 240/4410/22, № 420/11646/22) безперечно, запровадження воєнного стану є обставиною, яка повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Разом з тим, пропуск процесуального строку повинен мати прямий причинний зв`язок з такою обставиною.

Отже, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Суд констатує, що у заяві про поновлення строку для звернення до суду з позовом позивачем зазначено лише загальні обставини збройної агресії російської федерації по відношенню до України. Доказів того, як саме такі обставини вплинули на роботу ГУ ДПС в Сумській області не надано.

З квітня 2022 року активні бойові дії в м. Суми і м. Чернігів, та навколо них не ведуться, періодичні маштабні ракетні атаки на енергетичну інфраструктуру України почалися восени 2022 року та закінчилися навесні 2023 року. При цьому, відділення пошти, система «Електронний суд» та Чернігівський окружний адміністративний суд весь цей час працювали у штатному режимі з певними обмеженнями, які не перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Щодо доводів позивача про наявність поважних причин пропуску строку у звязку із неможливістю своєчасно сплатити судовий збір, то суд зазначає, що вказаний аргумент є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору. Сама по собі сплата судового збору суб`єктом владних повноважень не може бути безумовною підставою для поновлення строку на звернення до суду.

Аналогічні правові висновки викладено Верховним Судом у постанові від 12.10.2022 у справі № 640/11452/19 та в ухвалі від 13.09.2023 у справі № 420/11646/22.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позивачем в заяві про поновлення строку звернення до суду належних обґрунтувань обставин поважності причин його пропуску і доказів на їх підтвердження, не наведено та не доведено.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з пунктом 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позивачу позовної заяви з усіма доданими до неї матеріалами.

Одночасно суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорпостач» про визнання обґрунтованим застосування адміністративного арешту майна повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви та позовну заяву і додані до неї документи надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили та може бути оскаржена в строк і порядок, передбачені статтями 256, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст судового рішення складено 28.09.2023.

Суддя Л.О. Поліщук