Справа № 480/2141/23
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2023-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2023 року Справа № 480/2141/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кравченка Є.Д.,
за участю секретаря судового засідання - Сізової К.О.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - Давиденко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/2141/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач; ГУПН в Сумській області), в якій просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 22 лютого 2023 року № 171 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області капітана поліції ОСОБА_1 ;
- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області;
- стягнути з відповідача різницю грошового забезпечення за посадою, яку займав до звільнення з посади та яку займав після звільнення з посади;
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Сумській області по ненарахуванню та невиплаті за січень та лютий 2023 року додаткової винагороди відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року старшому оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області капітана поліції ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Сумській області нарахувати та виплатити на користь старшого оперуповноваженого сектору з розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_1 додаткову винагороду, передбачену п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року за січень, лютий 2023 року;
- стягнути з відповідача моральний збиток, який було завдано.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач проходив службу на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області від 22 лютого 2023 року № 171 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Сумського РУП" до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.
Позивач не погоджується з правомірністю оскаржуваного наказу з огляду на порушення порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності останнього, що й обумовило необхідність у зверненні до суду з цим позовом.
Ухвалою суду від 15 березня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до судового розгляду у підготовчому засіданні на 11 квітня 2023 року.
Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, зазначивши, що у ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією в діях ОСОБА_1 встановлено невиконання ним вимог частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, абзацу 4 пункту 9 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, підпункту 16 пункту 14 розділу II Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НПУ від 20.05.2016 № 414, а також неналежного виконання завдань та обов`язків, визначених розділом II посадової інструкції.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку про наявність в діях ОСОБА_3 дисциплінарного проступку, за що останній підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.
Наказом ГУНП в Сумській області від 22.02.2023 № 171 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Сумського РУП» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.
Представник відповідача зазначає, що зазначений наказ було видано уповноваженою особою у передбаченому законом порядку, з урахуванням результатів службового розслідування, проведеного у строки, порядок і спосіб, передбачений Дисциплінарним статутом НПУ і обраний вид дисциплінарного стягнення відповідає вимогам Дисциплінарного статуту НПУ та тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.
Таким чином, на переконання представника відповідача, матеріалами дисциплінарного провадження підтверджений факт вчинення дисциплінарного проступку позивачем, а тому наказ від 22.02.2023 № 171 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Сумського РУП" в частині, що стосується позивача повністю відповідає нормам чинного законодавства.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 11.04.2023, відкладено розгляд справи до 18 квітня 2023 року.
Ухвалою суду від 18 квітня 2023 року відкладено розгляд справи до 11 травня 2023 року у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в Сумській області.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 11.05.2023, відкладено розгляд справи до 17 травня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 17.05.2023, оголошено перерву до 25 травня 2023 року
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 25.05.2023, закрито підготовче провадження у справі, вирішено перейти до розгляду справи по суті, засідання призначене на 01.06.2023.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 01.06.2023, відкладено розгляд справи до 28 червня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 28.06.2023, відкладено розгляд справи до 11 липня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 11.07.2023, відкладено розгляд справи до 15 серпня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 15.08.2023, відкладено розгляд справи до 30 серпня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 30.08.2023, відкладено розгляд справи до 13 вересня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 13.09.2023, відкладено розгляд справи до 21 вересня 2023 року.
Ухвалою суду від 21.09.2023 провадження у справі № 480/2141/23 в частині позовних вимог щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області закрито.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позові.
Представник відповідача заперечував проти позовних з підстав, викладених у відзиві, та просив суд відмовити у задоволенні вимог.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Головного управління Національної поліції України в Сумській області від 02.09.2021 року № 373 о/с "По особовому складу" ОСОБА_1 було призначено на посаду старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області (т. 2 а.с. 26).
На підставі інформації про можливі порушення службової дисципліни з боку старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_4 та старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_1 з метою проведення повного, усебічного та об`єктивного службового розслідування, у відповідності до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.1 1.201 8 № 893, призначено службове розслідування відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Сумській області від 23.01.2023 року № 40 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" (т. 1 а.с. 71).
Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Сумській області від 23.01.2023 року № 22 о/с "По особовому складу" ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків (т. 1 а.с. 72).
За результатами проведеного службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції України в Сумській області було затверджено висновок службового розслідування (далі - висновок) (т. 1 а.с. 58-70).
Вказаним висновком службового розслідування встановлено, що до ГУНП з Сумського РУП надійшов рапорт від 18.01.2023 № 1705/55/01-2023 заступника начальника Сумського РУП - начальника кримінальної поліції полковника поліції ОСОБА_5 , який з 30.12.2022 по 31.01.2023 відповідно до наказу ГУНП від 29.12.2022 № 504 о/с тимчасово виконував обов`язки начальника Сумського РУП, щодо можливих порушень службової дисципліни з боку капітанів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (вх. УГІ № 59 від 19.01.2023) з доданими рапортами: начальника сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП підполковника поліції Задорожнього Костянтина Анатолійовича, заступника начальника сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП ГУНП в Сумській області майора поліції ОСОБА_6 та старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Сумського РУП старшого лейтенанта поліції Кочури Віктора Миколайовича.
ОСОБА_6 11.01.2023 доповів рапортом про те, що ОСОБА_1 відмовився отримувати на виконання матеріали звернень громадян, зареєстровані до ЄО Сумського РУП за № 776 від 05.01.2023, № 985 від 07.01.2023, в яких він був визначений виконавцем.
Після призначення службового розслідування 27.01.2023 додатково надійшли матеріали з Сумського РУП щодо можливих порушень службової дисципліни з боку ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
Опитаний ОСОБА_1 заперечив вищевказану інформацію, натомість підтверджень виконання службової документації у визначений термін не надав.
Виявлені документи з порушенням термінів їх виконання вказують на порушення ОСОБА_1 вимог Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні (далі - Інструкції № 575), затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 № 575, абзацом 3 пункту 3 розділу VI якої встановлено, що доручення слідчого (дізнавача) є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом; пунктом 6 розділу VI - виконання доручень слідчих (дізнавачів) повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях.
Вивченням наданих на запит дисциплінарної комісії матеріалів (вх. УГІ № 144 від 06.02.2023) встановлено, що за результатами розгляду отриманих сектором ВКП доручень про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України № 89д від 03.01.2023, № 92д від 03.01.2023, № 124д від 04.01.2023, № 201д від 09.01.2023, ОСОБА_7 в резолюції визначив виконавцями доручення № 89д ОСОБА_1 , відмітка про отримання для виконання та підпис ОСОБА_1 на документах відсутній.
У той же час, ОСОБА_1 не звертався до ОСОБА_7 з мотивованим рапортом (доповідною запискою) стосовно визначення іншого головного виконавця, чим не виконали вимоги підпункту 16 пункту 14 розділу II Інструкції № 414. Рапортів з обґрунтуванням причин невиконання наказу щодо виконання вказаних доручень, в порушення ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту НПУ, ним також не складалось.
Аналогічні порушення виявлені з боку ОСОБА_1 при відмові від отримання для подальшого виконання матеріалів ЄО Сумського РУП від 05.01.2023 № 776, від 07.01.2023 № 985.
В подальшому, СУ ГУНП повернуто до Сумського РУП для проведення перевірки. При цьому, під час вивчення вищезазначених матеріалів слідчим відділом Сумського РУП, встановлено, що зібраної в матеріалах інформації недостатньо для прийняття рішення про внесення до ЄРДР, у зв`язку з чим дані матеріали повторно зареєстровано до ІКС ІПНП, направлено до ВКП для проведення перевірки, де визначено нових виконавців розгляду звернень громадян.
Водночас встановлено, що ОСОБА_1 у порушення вимог ч. 2 ст. 41, ч. З ст. 214 КПК України, за власною ініціативою, без доручення слідчого та без внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР здійснив слідчу дію - допит потерпілого ОСОБА_12 , що зафіксовано відповідним протоколом з особистим підписом ОСОБА_1 .
В подальшому, після їх вивчення заступником начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Сумській області підполковником поліції ОСОБА_13 , який з 09.12.2022 відповідно до наказу ГУНП від 15.12.2022 № 487 о/с тимчасово виконує обов`язки заступника начальника Сумського РУП начальника слідчого відділу, повторно направлено їх для проведення перевірки відповідно до Закону України «Про звернення громадян», так будь-яких додаткових документів, що підтверджували б наявність ознак кримінального правопорушення до попередніх матеріалів ОСОБА_1 не додано.
З метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення відповідно до вимог пункту 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ОСОБА_5 надав ОСОБА_1 письмові накази про необхідність ужиття додаткових заходів з визначенням конкретних завдань, зокрема здійснити опитування співробітників ПАТ «Київстар», що здійснювали заміну обладнання, встановити його вид та кількість. Однак ОСОБА_1 не виконав зазначені завдання, чим не виконав наказ керівництва.
Також на місце події виїжджав оперуповноважений сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП Сумського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_15 , який з 03.11.2022 відповідно до наказу ГУНП від 03.11.2022 № 426 о/с тимчасово виконує обов`язки начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами.
Виїздом виявлено транспортний засіб марки «ВАЗ - 2102», поруч з яким знаходився водій, як згодом встановлено ОСОБА_2 . Після проведеного огляду даного транспортного засобу, слідчим прийнято рішення про його вилучення, у зв`язку з чим авто «ВАЗ - 2102» під керуванням ОСОБА_2 разом з ОСОБА_1 доставлено до спеціального майданчику для тимчасово затриманих транспортних засобів ЦЗ ГУНП (далі - майданчик) у супроводі службового автомобіля СОГ. При цьому, ОСОБА_15 поїхав встановлювати місце перебування ОСОБА_16 , який підозрювався у вчиненні вказаного злочину.
Прибувши до майданчику, ОСОБА_14 та ОСОБА_17 здійснювали належне оформлення поміщення автомобіля «ВАЗ-2102» на майданчик. При цьому, ОСОБА_1 перебував разом з ОСОБА_2 , де саме не відомо. По завершенню вказаних дій, ОСОБА_2 тримав мішок з речами. ОСОБА_14 та ОСОБА_17 дозволу забирати речі з вилученого авто не надавали, присутні при цьому не були. Разом з тим, зі слів останніх, до Сумського РУП вони вирушили окремо від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Як вказав ОСОБА_1 , він бачив як ОСОБА_2 клав речі до мішку.
У подальшому, слідуючи на службовому автомобілі до Сумського РУП, на прохання ОСОБА_2 , ОСОБА_1 супроводив його до знайомого ОСОБА_18 на авто ринку, де залишили мішок з речами.
У цей час, отримавши інформацію про вчинення крадіжки з автомобіля (в тому числі акумуляторної батареї) неподалік від незаконного заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_15 вирішив перевірити на причетність до скоєного злочину ОСОБА_2 та ОСОБА_16 . Дізнавшись про залишені ОСОБА_2 речі з автомобіля, за його проханням, ОСОБА_1 показав місце їх знаходження. Після чого, ОСОБА_15 виявив серед вказаних речей викрадений акумулятор, вилучений у подальшому слідчим в установленому порядку.
Опитаний щодо вказаних подій ОСОБА_2 підтвердив, що при поміщенні його автомобіля «ВАЗ-2102» на майданчик, він забрав особисті речі в мішок, з його слів нібито з дозволу поліцейських та вході слідування до Сумського РУП, на його прохання, разом з ОСОБА_1 він відніс особисті речі, у тому числі акумулятор, знайомому ОСОБА_18 на зберігання.
Опитаний ОСОБА_9 підтвердив, що 30.11.2022 приблизно о 13:00 його знайомий ОСОБА_11 разом з невідомим йому поліцейським, залишив на зберіганню мішок з речами. Приблизно через 2 години до його кіоску прибули працівники поліції та вилучили акумулятор, який приніс його знайомий.
При цьому, ОСОБА_1 не погодився зі своїми посадовими інструкціями, визначеними наказом начальника Сумського РУП від 21.11.2022 № 354 дск, проте з вимогою про письмове оформлення обсягу його посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою для подальшого професійного їх виконання, відповідно до вимог нормативно - правових актів та відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ до керівництва не звертався, про причини невиконання вказаних наказів керівництво не повідомляв, будь-яких заходів до подолання перешкод виконати наказ не вживав, чим порушив вимоги п. 2 ч. З ст. 1, ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту НПУ, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію».
На виконання вимог ч. 1 ст. 27 Дисциплінарного статуту ОСОБА_1 запропоновано надати письмові пояснення що стосуються обставин, які досліджуються, однак останній письмові пояснення надавати відмовився (акт про відмову надати пояснення № 110/15-2023 від 24.01.2023, № 122/15-2023 від 26.01.2023).
28 січня 2023 року ОСОБА_1 надав до УГІ ГУНП власноруч надруковані письмові пояснення, у яких вказав інформацію, щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками з числа керівного складу Сумського РУП. У зв`язку з тим, що викладена ним інформація не є предметом дослідження службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 23.01.2023 № 40, її викладено окремим рапортом від 01.02.2023 на ім`я начальника ГУНП. За вказаними фактами наказом ГУНП в Сумській області від 08.02.2023 № 81 призначено службове розслідування.
Дослідивши в повній мірі зібрані в ході проведення службового розслідування матеріали, службовим розслідуванням в діях ОСОБА_1 встановлено не виконання вимог частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 12 розділу IV Порядку розгляду звернені» та організації проведення особистого прийому громадян в органах та / підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, абзацу 4 пункту 9 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, підпункту 16 пункту 14 розділу II Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НПУ від 20.05.2016 № 414, а також неналежного виконання завдань та обов`язків, визначених розділом II посадової інструкції.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку про наявність в діях ОСОБА_3 дисциплінарного проступку, за що останній підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.
Наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області від 22.02.2023 № 171 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Сумського РУП» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади (т. 2 а.с. 27-30).
Незгода позивача з вказаними наказом стала підставою для звернення останнього до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.
Питання організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580-VІІІ).
Відповідно до частини першої статті третьої Закону № 580-VІІІ у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII регламентовано основні обов`язки поліцейського. Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VІІІ поліцейський, серед іншого, зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
В силу положень частини першої статті 64 Закону № 580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові. Присяга на вірність Українському народові має такий зміст: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України «Про Дисциплінарний статут» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України № 580-VIII, зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).
Законодавець визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Поняття службової дисципліни наведено в частині першій статті 1 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої службова дисципліна означає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Перелік дисциплінарних стягнень визначено частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту, серед них: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Одночасно, накладенню дисциплінарного стягнення має передувати проведення службового розслідування. Так, згідно з частиною другою статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Питання проведень службових розслідувань врегульовано Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Процедура проведення службового розслідування визначена в розділі V Порядку № 893.
Положення пункту 4 розділу V Порядку № 893 передбачають, що саме підлягає встановленню під час службового розслідування, зокрема, ступінь вини, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку, наявність чи відсутність порушення положень законів України чи нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно із пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (п. 5 розділу VI Порядку № 893).
Враховуючи положення п. 1 Розділу IV Порядку № 893, уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування, поміж іншого, наділений повноваженням затверджувати висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймати рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією.
Отже, підсумовуючи вищевикладене, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що зокрема виразився у порушенні вимог:
- п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо обов`язку неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
- частини 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо обов`язку неухильно та у визначений строк виконувати накази;
- підпункту 16 пункту 14 розділу II Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НПУ від 20.05.2016 № 414 щодо невжитя заходів виконання наказів;
- пункту 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930 щодо нескладання довідки про результати проведення перевірки за наслідками розгляду звернення;
- абзацу 4 пункту 9 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 щодо безпідставного направлення матеріалів до іншого територіального підрозділу поліції без їх реєстрації в журналі ЄО та внесення цих відомостей до ЄРДР;
- підпункту 2 пункту 9 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 № 575 щодо невиконання обов`язків покладеного на працівника оперативного підрозділу на місці події;
- п. 6 Розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 № 575 щодо виконання доручень слічого у встановлені строки.
Досліджуючи вказані обставини, суд зазначає наступне.
Заперечуючи проти порушення строків виконання доручень слідчих, позивач стверджує, що нормами Кримінального процесуального кодексу України не передбачено терміни виконання доручень слідчих, що унеможливлює притягнення його до відповідальності за невиконання доручень в строк.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений, зокрема, доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам.
Згідно із ч. 3 ст. 41 КПК України доручення слідчого щодо проведення слідчих дій та негласних слідчих дій є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом.
В силу п. 6 Розділу VI Інструкції № 575 виконання доручень слідчих повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим, який дав доручення.
Аналізуючи вказані положення, суд дійшов висновку, що уповноважена особа оперативного підрозділу зобов`язана виконувати доручення слідчого у строки, які в них встановлені, а у разі неможливості своєчасного виконання такого доручення повідомити про це слідчого та письмово погодити зі слідчим, який дав доручення, продовження строку його виконання.
Враховуючи, що позивачем у строк, встановлений у дорученнях, не було вжито жодних заходів на їх виконання, та не було вчинено будь-яких дій щодо письмового погодження зі слідчим продовження строку їх виконання, суд вважає правомірним висновок службового розслідування в частині порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у невиконанні вимог пп. 2 п. 3, п. 6 р. VI Інструкції № 575, щодо невиконання доручень слідчих у встановлений строк.
Щодо відмови позивача отримати на виконання доручення та матеріали звернення.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що слідчими СВ Сумського РУП поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області Аліною Коваленко, у порядку ст. 40 КПК України доручено саівробітникам Сумського РУП Головного управління Національної поліції України в Сумській області виконати певні слідчі дії та розшукові заходи (доручення від 03.01.2023 № 89д) (т.1 а.с.111).
На вищевказаному дорученні керівником ОСОБА_7 , особисто, накладено письмові резолюцію " ОСОБА_19 " (т.1 а.с.111).
Втім у журналі обліку отриманих на виконання доручень слідчих СВ Сумського ВП ГУНП області відмітка про отримання на виконання авказаного доручення ОСОБА_1 відсутня (т.1 а.с.115).
Аналогічні обставини мали місце при отримання для подальшого виконання матеріалів ЄО Сумського РУП від 05.01.2023 № 776, від 07.01.2023 № 985, що підтверджується рапортом від 17.01.2023 ОСОБА_20 (т. 1 а.с. 77).
Опитані у ході службового розслідування старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_21 та оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_22 , які відповідно до своїх посадових інструкцій здійснюють аналітичну роботу, облік, систематизацію та контроль за службовою документацією, що надходить для виконання, в тому числі доручення слідчих та матеріали звернень громадян підтвердили, що ОСОБА_1 при отриманні вхідної кореспонденції іноді висловлює своє невдоволення з приводу неправильного, на його особисту думку, визначення виконавця керівництвом, у зв`язку з чим він відмовлявся від отримання та подальшого виконання доручень (т. 2 зв. бік а.с. 4- 6).
У контексті наведених обставин суд враховує, що за приписами підпункту 16 пункту 14 розділу III Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НПУ від 20.05.2016 № 414 (далі - Інструкція № 414) у разі коли розгляд порушеного в документі питання не належить до компетенції посадової особи (підрозділу), визначеної в резолюції відповідного керівника головним виконавцем, зазначена посадова особа (підрозділ) протягом робочого дня з моменту отримання працівником підрозділу документального забезпечення документа, повинна звернутися до керівника, який підписав резолюцію, з мотивованим рапортом (доповідною запискою) стосовно визначення іншого головного виконавця.
Аналіз наведеної норми дає підстави стверджувати, що посадова особа, яка визначена головним виконавцем відповідно до резолюції керівника, має право у встановленому порядку звернутися з вмотивованим рапортом до керівника з питань незгоди визначення його як головного виконавця.
Втім, матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 звертався до керівника з мотивованим рапортом (доповідною запискою) стосовно визначення іншого головного виконавця. При цьому, рапортів з обґрунтуванням причин невиконання наказу щодо виконання вказаних доручень, ним також не складалось.
Відповідно до частини 1 статті 5 Дисциплінарно статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (ч.2 ст.5 Дисциплінарного статуту).
Згідно частини 5 статті 5 Дисциплінарного статуту, виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.
Отже, відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту, на поліцейських покладено зобов`язання неухильно та у визначений строк точно виконувати накази керівника, а невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.
За наведених обставин та правового регулювання, на переконання суду, встановлені в ході службового розслідування обставини дійсно свідчать про порушення позивачем ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту НПУ (щодо невиконання правомірного наказу) та вимог підпункту 16 пункту 14 розділу II Інструкції № 414 (щодо не вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу).
У подальшому, СУ ГУНП повернуто до Сумського РУП для проведення перевірки. При цьому, під час вивчення вищезазначених матеріалів слідчим відділом Сумського РУП, встановлено, що зібраної в матеріалах інформації недостатньо для прийняття рішення про внесення до ЄРДР, у зв`язку з чим дані матеріали повторно зареєстровано до ІКС ІПНП, направлено до ВКП для проведення перевірки, де визначено нових виконавців розгляду звернень громадян (т.1 зв. бік а.с.157-167).
Водночас встановлено, що ОСОБА_1 у порушення вимог ч. 2 ст. 41, ч. 3 ст. 214 КПК України, за власною ініціативою, без доручення слідчого та без внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР здійснив слідчу дію - допит потерпілого ОСОБА_12 , що зафіксовано відповідним протоколом з особистим підписом ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 222).
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам;
За приписами ч. 2 ст 41 КПК України співробітники оперативних підрозділів (крім підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України) не мають права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися з клопотаннями до слідчого судді чи прокурора.
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути:
1) відібрано пояснення;
2) проведено медичне освідування;
3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису;
4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступкуДо того ж, суд акцентує, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.
Отже, аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що співробітнику оперативних підрозділів не надано повноважень самостійно, вільно визначати та проводити процесуальні дії у кримінальному провадженні, тим більше без внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Втім, ОСОБА_1 у порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 40 КПК України, без внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР та без доручення слідчого, уповноваженого доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам, здійснив процесуальні дії, зафіксовані протоколом допиту потерпілого, не зазначивши дату складання протоколу, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_1 відповідно, чим порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 103 КПК України.
При цьому, жодних належних доказів, які б спростовували окреслені висновки службового розслідування, позивачем до суду не надано.
З метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення ОСОБА_5 надав ОСОБА_1 письмові накази про необхідність ужиття додаткових заходів з визначенням конкретних завдань, зокрема здійснити опитування співробітників ПАТ «Київстар», що здійснювали заміну обладнання, встановити його вид та кількість (т.1 а.с. 196).
Однак, без виконання вказаних наказів, ОСОБА_1 направив вказані матеріали ЄО рекомендованими листами до Головного управління Національної поліції в Сумській області , що не заперечується позивачем.
Оцінючи вказані висновки відповідача, суд враховує наступне.
Згідно із пунктом 5 частини першої статті 23 Закону № 580-VІІІ поліція здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.
Згідно із пунктом 11 розділу ІІ Порядку № 100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.
Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Згідно із пунктами 1- 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930 (далі-Порядок № 930), керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.
Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.
До розгляду скарг на дії чи бездіяльність поліцейських і до перевірки інформації про неналежне виконання покладених на них обов`язків відповідно до законодавства України можуть залучати представників громадськості.
Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

Пунктом 12 розділу IV Порядку № 930 визначено, що за результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

Отже, з аналізу вказаних норм суд дійшов висновку, що направленню матеріалів до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР передує вчинення уповноваженими особами комплексу дій, визначених керівником, зокрема здійснення попередніх перевірок за цими зверненнями, направлення працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вжиття інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Втім, висновок ОСОБА_1 про необхідність внесення відомостей до ЄРДР за матеріалами ЄО Сумського РУП від 16.12.2022 № 54345 грунтувався виключно на матеріалах заяви ПрАТ «Київстар», докази виконання письмових вказівок керівника щодо проведення опитування співробітників ПАТ «Київстар», що здійснювали заміну обладнання, встановлення виду обладнання та його кількісті у матеріалах справи відсутні.

При цьому, ОСОБА_1 у своїх поясненнях підтвердив направлення даних матеріалів з власної ініціативи, надавши копію рапорту з власноруч зазначеним номером відправлення через АТ «Укрпошта», а саме № 352.

Згідно із вимогами абзацу 4 пункту 9 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 передавати з одного територіального (відокремленого) підрозділу поліції до іншого територіального (відокремленого) підрозділу поліції матеріали з відомостями, що вказують на кримінальне правопорушення, незалежно від місця його вчинення, без їх реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) та внесення цих відомостей до ЄРДР заборонено.

Таким чином, ОСОБА_1 не виконав вимоги ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, не здійснивши об`єктивного, усебічного та повного розгляду матеріалів ЄО Сумського РУП від 16.12.2022 № 54345, після отримання письмових вказівок про необхідність доопрацювання, не виконавши вимоги п. 12 р. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, зокрема без складання довідки про результати проведення перевірки, безпідставно направив матеріали до ГУНП в Сумській області, чим порушили вимоги абзацу 4 пункту 9 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100.

Щодо порушення позивачем вимог, визначених підпунком пп. 2 п. 9. розділу II Інструкції № 575 суд враховує, що за приписами пункту 6 розділу II Інструкції № 575 завданням СОГ є виявлення, фіксація, вилучення та пакування слідів кримінального правопорушення, речових доказів, установлення свідків та потерпілих, з`ясування обставин кримінального правопорушення, що мають значення для всебічного, повного і неупередженого їх дослідження та встановлення осіб, які його вчинили.

Відповідно до п. 9. розділу II Інструкції № 575 працівник оперативного підрозділу на місці події:

1) здійснює поквартирний чи подвірний обхід з метою виявлення свідків учиненого кримінального правопорушення, збору відомостей, що можуть бути використані як докази;

2) установлює час, місце і обставини вчинення кримінального правопорушення; кількість осіб, які його вчинили, їх прикмети; наявність у них зброї, транспортних засобів, слідів на одязі чи тілі, які могли залишитися через опір потерпілих або при подоланні перешкод; індивідуальні ознаки викрадених речей; напрямок руху осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, інші відомості, необхідні для їх встановлення; використовує наявні джерела оперативної інформації з метою розкриття кримінального правопорушення;

3) негайно інформує слідчого (дізнавача) про одержані дані щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили, для їх подальшої фіксації шляхом проведення слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій;

4) виконує письмові доручення слідчого (дізнавача) про проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій. Під час їх виконання користується повноваженнями слідчого (дізнавача).

Як встановлено за матеріалами службового розслідування для встановлення обставин події про незаконе заволодіння транспортним засобом, зареєстроване до ЄО Сумського РУП за № 51871 від 30.11.2022 (ЄРДР № 00002590 за ч. 2 ст. 289 КК України) СОГ Сумського РУП у складі: капітана поліції Ярошенка О.С., старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Сумського РУП капітана поліції Шаповала Богдана Сергійовича, спеціаліста - криміналіста сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Сумського РУП старшого лейтенанта поліції Сагана Володимира Юрійовича та поліцейського - водія сектору логістики Сумського РУП старшого сержанта поліції Шевченка Євгена Васильовича здійснювало на місці події комплекс заходів щодо з`ясування обставин кримінального правопорушення.

Виїздом оперативною групою виявлено транспортний засіб марки «ВАЗ - 2102», поруч з яким знаходився водій, як згодом встановлено ОСОБА_2 . Після проведеного огляду даного транспортного засобу, слідчим прийнято рішення про його вилучення, у зв`язку з чим авто «ВАЗ - 2102» під керуванням ОСОБА_2 разом з ОСОБА_1 доставлено до спеціального майданчику для тимчасово затриманих транспортних засобів ЦЗ ГУНП у супроводі службового автомобіля СОГ.

Прибувши до майданчику, ОСОБА_14 та ОСОБА_17 здійснювали належне оформлення поміщення автомобіля «ВАЗ-2102» на майданчик. При цьому, ОСОБА_1 перебував разом з ОСОБА_2 , де саме не відомо. По завершенню вказаних дій, ОСОБА_2 тримав мішок з речами. ОСОБА_14 та ОСОБА_17 дозволу забирати речі з вилученого авто не надавали, присутні при цьому не були.

У ході службового розслідування підтверджено факт супроводження ОСОБА_1 30.11.2022 ОСОБА_2 , який підозрювався у вчиненні злочинів, їх можливого спілкування при цьому, в ході чого останній у присутності ОСОБА_1 залишив знайомому викрадену акумуляторну батарею «Red Horse First class» 60 A, 520A, 12 V EN, 2022 року випуску, серійний номер - НОМЕР_1 .

Наведені висновки дисциплінарної комісії грунтується на свідченнях:

- опитаного ОСОБА_8 , який вказав, що 30.11.2022 в ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0002596 за ч. 4 ст. 185 КК України, ним вилучено викрадену акумуляторну батарею «Red Horse First dass» 60 A, 520A, 12 V EN, 2022 року випуску, серійний номер - НОМЕР_1 з кіоску на авто ринку в м. Суми, де власник кіоску ОСОБА_9 повідомив, що її на зберігання залишив знайомий ОСОБА_11 спільно з особою, що перебувала у форменому одязі працівника поліції, як стало відомо в подальшому - ОСОБА_1 ;

- опитаного щодо вказаних подій ОСОБА_2 , який підтвердив, що при поміщенні його автомобіля «ВАЗ-2102» на майданчик, він забрав особисті речі в мішок, з його слів нібито з дозволу поліцейських та вході слідування до Сумського РУП, на його прохання, разом з ОСОБА_1 він відніс особисті речі, у тому числі акумулятор, знайомому ОСОБА_18 на зберігання;

- опитаного ОСОБА_9 , який підтвердив, що 30.11.2022 приблизно о 13:00 його знайомий ОСОБА_11 разом з невідомим йому поліцейським, залишив на зберіганню мішок з речами.

Враховуючи вищевикладені обставини, які доведені належними доказами, суд погоджується з доводами відповідача, що ОСОБА_1 , перебуваючи 30.11.2022 у складі слідчо - оперативної групи Сумського РУП, під час здійснення реагування в складі СОГ на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, зареєстрованого до ЄО № 51871 від 30.11.2022, відомості про яке внесено до ЄРДР № 00002590 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, не виконав визначених підпунктом 2 пункту 9 розділу II Інструкції покладених на працівника оперативного підрозділу на місці події обов`язків, що призвело до спроби ОСОБА_2 , який підозрювався у вчиненні злочину, приховати сліди злочину в присутності ОСОБА_1 , що зумовило виникнення сумнівів у допустимості речових доказів, що в свою чергу може призвести до не притягнення винної особи до відповідальності.

Водночас, позивач, заперечуючи проти притягнення до дисциплінарної відповідальності, жодним чином не спростовує покладені в основу такої відповідальності обставини.

На думку суду, сам факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку достатньо повно установлений в ході службового розслідування, у тому числі і поясненнями самого позивача.

При цьому, дисциплінарною комісією враховано характер проступку ОСОБА_1 , обставини, за яких він був вчинений, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність та надано оцінку попередньої поведінки позивача.

Щодо доводів позивача про упереджене ставлення до нього керівництва Сумського РУП, то суд звертає увагу на те, що у випадку здійснення будь-яких неправомірних дій керівництва управління Сумського РУП щодо позивача під час виконання своїх посадових обов`язків, позивач мав можливість звернутися з відповідними рапортами до вищестоящого керівництва або до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України чи його територіальних підрозділів, діяльність яких спрямована на виявлення, запобігання, попередження та припинення фактів порушення поліцейськими, державними службовцями та іншими працівниками Національної поліції України вимог законодавства України при виконанні службових обов`язків, фактів протиправного перешкоджання службовим особам поліції у виконанні покладених на них завдань та повноважень, а також виявлення та усунення інших чинників, які негативно впливають на діяльність поліції.

Так само, посилання позивача, що відповідачем було порушено процедуру проведення службового розслідування, суд вважає необґрунтованими та безпідставними, адже вказані доводи не підтверджені належними та допустимими доказами, що здійснені з невірними тлумаченням норм законодавства.

У контексті встановлених обставин справи, суд зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Натомість, позивач, вчиняючи зазначені порушення не передбачив негативних наслідків для авторитету служби Національної поліції України. Такі дії є негативним прикладом для працівників та поліцейських, а бездіяльність та байдужість до виконання покладених на них обов`язків негативно впливає на загальний стан службової дисципліни та її підтримання у належному стані та на репутацію звання поліцейського.

Також, судом взято до уваги правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.09.2020 у справі № 360/4790/19, відповідно до якого питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У ході судового розгляду справи наданими відповідачем доказами підтверджено, що при проведенні службового розслідування та оформленні його результатів, висновком від 21.02.2023 відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з дотриманням необхідної процедури та з урахуванням всіх обставин справи.

Виданий на підставі висновку службового розслідування наказ від 22.02.023 року № 171 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Сумського РУП" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади відповідає критеріям правомірності, встановленим в частині другій статті 2 КАС України, а застосування заходу дисциплінарного стягнення є співмірним вчиненому позивачем проступку.

Щодо вимоги про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову грошову винагороду за січень, лютий 2023 року суд враховує, що в оскаржуваний період постанова Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», яка встановлює порядок та розмір виплати додаткової грошової винагороди, мала декілька редакцій.

Зокрема, пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" (в редакції постанови Кабінету Міністрів Українивід 8 жовтня 2022 р. № 1146) було передбачено, що на період дії воєнного стану поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

У подальшому, пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім6ям під час дії воєнного стану" (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20 січня 2023 р. № 43) було передбачено, що поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій Російською Федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

При цьому за приписами п. 2-1 постанови постанови Кабінету Міністрів України № 168 (в редакціях постанови КМУ від 8 жовтня 2022 р. № 1146 та постанови КМУ від 20 січня 2023 р. № 43) встановлено, що керівники відповідних міністерств та державних органів визначають порядок і умови виплати додаткової винагороди, одноразової грошової допомоги, розміри виплати додаткової винагороди в розмірі до 30000 гривень.

З метою врегулювання порядку та умов виплати додаткової винагороди поліцейським під час дії воєнного стану МВС України прийнято наказ від 28.11.2022 № 775 «Про затвердження Порядку та умов виплати додаткової винагороди поліцейським на період дії воєнного стану» зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.12.2022 р. за № 1514/38850 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 2 Порядку (у редакції від 28.11.2022) встановлено, що на період дії воєнного стану поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, а тим із них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії (далі - бойові дії та заходи), перебуваючи безпосередньо в районах проведення воєнних (бойових) дій у період здійснення зазначених заходів, ця винагорода збільшується до 100000 гривень у розрахунку на місяць пропорційно часу участі в таких діях та заходах.

Водночас, пункт 14 Порядку передбачав перелік умов, відповідно до яких поліцейським додаткова винагорода не виплачується, зокрема у випадку відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) відповідно до Дисциплінарного статуту (пп. 3 п.14 Порядку).

У подальшому, згідно із п. 2 Порядку (із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ № 38 від 26.01.2023, що застосовуються з 01.02.2023) на період дії воєнного стану встановлено, що додаткова винагорода поліцейським виплачується в розмірах:

1) до 10000 гривень - поліцейським, крім тих, що визначені в підпункті 2 цього пункту, - пропорційно в розрахунку на місяць, а тим з них, які здійснюють повноваження поліції в місцях завдання ракетних ударів та/або ударів безпілотних літальних апаратів (далі - удари), розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 30000 гривень у розрахунку на місяць пропорційно часу їх здійснення;

2) до 30000 гривень - поліцейським, які проходять службу на територіях Харківської, Донецької, Луганської, Запорізької, Херсонської областей, Нікопольської, Марганецької міських, Червоногригорівської селищної, Покровської, Мирівської сільських територіальних громад Нікопольського району, Зеленодольської міської, Грушівської сільської територіальних громад Криворізького району Дніпропетровської області, Новопавлівської, Великомихайлівської сільських, Покровської селищної територіальних громад Синельниківського району Дніпропетровської області, Очаківської міської, Куцурубської сільської територіальних громад Миколаївського району Миколаївської області, Сновської, Корюківської міських територіальних громад Корюківського району, Семенівської та Новгород-Сіверської міських територіальних громад Новгород-Сіверського району, Городнянської міської територіальної громади Чернігівського району Чернігівської області, Середино- Будської, Дружбівської, Глухівської міських, Зноб-Новгородської, Свеської, Есманьської, Шалигинської селищних територіальних громад Шосткинського району, Путивльської міської, Новослобідської сільської територіальних громад Конотопського району, Білопільської міської, Краснопільської, Хотінської селищних, Миропільської, Юнаківської сільських територіальних громад Сумського району, Великописарівської селищної територіальної громади Охтирського району Сумської області пропорційно в розрахунку на місяць;

3) до 100000 гривень - поліцейським, зазначеним у підпунктах 1, 2 цього пункту, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії (далі - бойові дії або заходи), перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій Російською Федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів, у розрахунку на місяць пропорційно участі в бойових діях або заходах.

Відповідно до п. 6 Порядку (із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ № 38 від 26.01.2023, що застосовуються з 01.02.2023) перелік районів проведення воєнних (бойових) дій визначається рішенням Головнокомандувача Збройних Сил України.

Відповідно до п. 13 Порядку (із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ № 38 від 26.01.2023, що застосовуються з 01.02.2023) додаткова винагорода в розмірі до 10000 гривень згідно з підпунктом 1 пункту 2 цього Порядку та умов, а також додаткова винагорода, збільшена до 30000 гривень згідно з підпунктом 2 пункту 2 цього Порядку та умов, виплачується поліцейським із розрахунку на місяць пропорційно часу проходження служби з урахуванням пункту 14 цього Порядку та умов.

Обрахування часу здійснення повноважень поліції на місцях ударів для виплати додаткової винагороди, збільшеної до 30000 гривень згідно з підпунктом 1 пункту 2 цього Порядку та умов, а також часу участі в бойових діях або заходах для виплати додаткової винагороди, збільшеної до 100000 гривень згідно з підпунктом 3 пункту 2 цього Порядку та умов, здійснюється з урахуванням кількості календарних днів, у які здійснюються повноваження поліції на місцях ударів або участь у бойових діях або заходах, з урахуванням пункту 14 цього Порядку та умов.

Розмір додаткової винагороди до 30000 гривень та додаткової винагороди, збільшеної до 100000 гривень, за 1 календарний день визначається шляхом ділення максимального розміру (10000, 30000 або 100000 гривень) на кількість календарних днів у відповідному календарному місяці та встановлюється у відповідний день залежно від наявності обставин, передбачених пунктом 2 цього Порядку та умов, з урахуванням пункту 14 цього Порядку та умов.

Водночас, до п. 14 Порядку наказом Міністерства внутрішніх справ № 38 від 26.01.2023 в частині визначення умов для невиплати поліцейським додаткової винагороди змін внесено не було. Тобто додаткова винагорода не нараховується та не виплачується у тому числі поліцейським, які відсторонені від виконання службових обов`язків (посади) відповідно до Дисциплінарного статуту.

Як встановлено судом, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Сумській області від 23.01.2023 року № 22 о/с "По особовому складу" ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків з 24.01.2023 (т. 1 а.с. 72).

Відповідно до абз. 1 п. 2 Розділу III Порядку № 893 відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) здійснюється на підставі письмового наказу керівника, до повноважень якого належать призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, воно не може тривати більше строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Разом з цим, наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від № 171 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області капітана поліції ОСОБА_1 було прийнято 22.02.2023 року.

Відповідно до витягу з розрахунку додаткової винагороди поліцейським за січень 2023 року ОСОБА_1 було виплачено додаткову винагороду у розмірі 22258,02 грн. (за період з 01.01.2023 по 24.01.2023) (т. 2 а.с. 77).

Також, згідно із розрахунком додаткової винагороди поліцейським за лютий 2023 року ОСОБА_1 було виплачено додаткову винагороду у розмірі 2499,98 грн. (за період з 22.02.2023 по 28.02.2023) (т. 2 а.с. 78).

Враховуючи, що судом встановлено та матеріалами справи підтверджено факт відсторонення ОСОБА_1 від займаної посади з 24.01.2023 відповідачем правомірно було припинено виплату позивачу щомісячної додаткової винагороди на період такого відсторонення.

При цьому, у період виконання службових обов`язків позивачем, додаткова винагорода була виплачена відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" та Порядку та умов виплати додаткової винагороди поліцейським на період дії воєнного стану, який затверджений наказом МВС України від 28.11.2022 № 775.

За таких обставин, позовні вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності Головного управління Національної поліції в Сумській області по ненарахуванню та невиплаті позивачу за січень та лютий 2023 року додаткової винагороди та відповідно зобов`язання Головного управління Національної поліції в Сумській області нарахувати та виплатити на користь позивачу вказану додаткову винагороду за січень, лютий 2023 року є безпідставними, тому задоволенню не підлягають.

Інші доводи та заперечення сторін на висновки суду не впливають.

За таких обставин, суд дійшов висновку суду про відсутність підстав для задоволення вимог адміністративного позову ОСОБА_1 . При цьому, суд зазначає, що за відсутності підстав для задоволення вимоги позивача про скасування наказу відповідача від 22 лютого 2023 року № 171 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, інші вимоги позивача, які, за їх суттю, є похідними від означеної вище вимоги також задоволенню не підлягають.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення грошового забезпечення, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 29.09.2023.

Суддя Є.Д. Кравченко