Справа № 200/5010/23
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2023-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

02 жовтня 2023 року Справа №200/5010/23

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та про обов`язкову особисту участь позивача у судовому засіданні в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (Донецька область, м. Слов`янськ, пл. Соборна, 3)

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Ракова Артема Валентиновича, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просив суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецькій області щодо припинення нарахування та виплати ОСОБА_1 страхових виплат з 01 грудня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області поновити нарахування та виплату ОСОБА_1 страхових виплат з 01 грудня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області виплатити ОСОБА_1 заборгованість із щомісячних страхових виплат, яка виникла за період з 01 грудня 2020 року по день поновлення такої виплати на рахунок, відкритий у АТ Державний ощадний банк України.

14 вересня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

26 вересня 2023 року до суду надійшли клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та про обов`язковість особистої участі позивача у судовому засіданні.

Клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін вмотивовано тим, що відповідач зацікавлений в тому, щоб судове рішення було прийняте з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, крім того, означена адміністративна справа не є типовою і містить значний обсяг та характер доказів, тому з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області має право бути присутнім при розгляді даної справи для надання пояснень по справі, тому розгляд справи доцільно проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Клопотання про обов`язкову особистої участі позивача у судовому засіданні відповідач обґрунтовує тим, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан, який Указом Президента України №451/2023 від 26 липня 2023р. «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 27.07.2023 №3275-ІХ продовжено з 05:30 год. 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. На теперішній час широкомасштабна військова агресія Російської Федерації проти України триває, яка призвела до гибелі значної кількості людей та місце фактичного проживання (перебування) ОСОБА_1 невідоме.

Дослідивши вказані клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1-2, 4-6 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1, ч.ч. 2, 3 ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;.Справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Враховуючи викладене, приписи ст.ст. 260, 262, 263 КАС України, справу, що наразі розглядається відносять до справ незначної складності, чим обумовлено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення виклику сторін.

Відповідно до ч.ч. 1-2, 4 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Дослідивши заявлене відповідачем клопотання, суд дійшов висновку про залишення його без задоволення у зв`язку з:

- віднесенням справи до категорії визначеної п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України;

- відсутністю обґрунтованих доводів та доказів (на момент розгляду клопотання відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву; не зазначено, які докази мають бути досліджені в судовому засіданні або додатково витребувані у сторін, які додаткові доводи та докази можуть бути надані відповідачем в судовому засіданні і в чому полягає складність у їх наданні в письмовому вигляді, також відповідач не обґрунтував в чому саме полягає нетиповість спірних правовідносин та дискримінація відповідача).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін не підлягає задоволенню.

Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Президент України В. Зеленський постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Вищезазначений Указ Президента України затверджено Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15 березня 2022 року № 2119-IX.

Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 21 квітня 2022 року N 2212-IX, затверджено Указ Президента України від 18 квітня 2022 року N 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 341/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 2263-IX від 22.05.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України 12 серпня 2022 року № 573/202 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 2500-IX від 15.08.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" 16 листопада 2022 року № 2738-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 6 лютого 2023 року № 58/2023 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України Про затвердження Указу Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 7 лютого 2023 року № 2915-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 02.05.2023 № 3057-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 26 липня 2023 року № 451/2023 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від № 3275-IX від 27.07.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Виходячи зі змісту клопотання відповідача про обов`язкову особистої участі позивача у судовому засіданні, останній вважає, що на момент розгляду цієї справи є підстави вважати, що позивач міг загинути в наслідок збройної агресії російської федерації проти України.

Відповідно до приписів ст. 49 Цивільного Кодексу України, смерть фізичної особи є актом цивільного стану, який підлягає державній реєстрації та обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян в органах юстиції в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 9 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 N 52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 N 3307/5), органи державної реєстрації актів цивільного стану повідомляють територіальним органам Пенсійного фонду України про померлих в установленому законодавством порядку.

Тож, у випадку реєстрації смерті позивача, відповідач мав отримати таку інформацію від органів ДРАЦС в установленому законом порядку.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 46 Цивільного Кодексу України, фізична особа, яка пропала безвісти у зв`язку з воєнними діями, збройним конфліктом, може бути оголошена судом померлою після спливу двох років від дня закінчення воєнних дій. З урахуванням конкретних обставин справи суд може оголосити фізичну особу померлою і до спливу цього строку, але не раніше спливу шести місяців.

Фізична особа оголошується померлою від дня набрання законної сили рішенням суду про це. Фізична особа, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави припустити її загибель від певного нещасного випадку або у зв`язку з воєнними діями, збройним конфліктом, може бути оголошена померлою від дня її вірогідної смерті.

Порядок оголошення фізичної особи померлою встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Виходячи з системного аналізу, викладених норм та доводів клопотання, суд дійшов висновку, що відповідачу достеменно не відомо чи є підстави вважати позивача померлим, належних доказів, що підтверджують даний факт, таких як акт реєстрації смерті позивача або наявність відповідного рішення суду про встановлення юридичного факту, відповідачем не надано.

Поряд з цим, причинно-наслідкового зв`язку між встановленням місця проживання (перебування, знаходження) та можливою смертю позивача в наслідок збройної агресії російської федерації суд не встановив.

Приймаючи рішення за наслідками розгляду клопотання відповідача, суд дійшов висновку, що воно є необґрунтованим та базується на припущеннях відповідача, які не підтверджуються жодним доказом.

Водночас, відповідно до наказу голови Донецького окружного адміністративного суду від 26 лютого 2022 №14/І-г Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи запроваджено особливий режим роботи для суддів Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи з 26 лютого 2022 до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі.

Суд зауважує, що згідно зі ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, вчинення дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Зважаючи на викладене вище, суд дійшов висновку, що відповідачем подано завідомо безпідставні та очевидно необґрунтовані клопотання, які спрямовано на безпідставне затягування розгляду справи, що є зловживанням процесуальними правами.

Суд попереджає відповідача, що згідно з ч.ч. 1-3 ст. 149 КАС України у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 1 до 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неодноразового зловживання процесуальними правами. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Керуючись ст.ст. 12, 45, 77, 149, 257-263 Кодексом адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи 200/5010/23 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про обов`язкову особисту участь позивача у судовому засіданні відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко