Справа № 340/2655/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/2655/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Казанчук Г.П., розглянувши адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати винесене Головним управління ДПС у Кіровоградській області податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 року № яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафну санкцію в розмірі 5100,00 грн. за платежем адміністративні штрафи та інші санкції;

- визнати протиправним та скасувати винесене Головним управління ДПС у Кіровоградській області податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 року № яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафну санкцію в розмірі 1276,94 грн. за платежем адміністративні штрафи та інші санкції.

В обґрунтування позову ФОП ОСОБА_1 вказує, що ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено фактичну перевірку за результатом якої винесені податкові повідомлення рішення, якими до неї застосований штрафні санкції за порушення Закону України ''Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг''. Вказані рішення вважає протиправними, оскільки у наказі ГУ ДПС у Кіровоградській області, всупереч вимогам пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України, відсутнє посилання на конкретні підстави проведення перевірки, які визначені пунктом 80.2 ст.80 Податкового кодексу України. Крім цього, використання податкової інформації та документів, в тому числі даних СОД РРО за минулі періоди пердбачено виключно під час проведення документальних і камеральних перевірок, а тому порушення, зазначені в акті фактичної перевірки, встановлені не у порядку і не у спосіб, що передбачений законом, а тому акт фактичної перевірки не може бути підставою для притягнення до відповідальності. Також ФОП ОСОБА_1 вказує, що спірні податкові повідомлення-рішення підписані заступником начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області, водночас невід`ємна частини цих ППР підписана головним державним інспектором відділу фактичних перевірок, що свідчить про невідповідність таких ППР вимогам закону щодо форми. ФОП ОСОБА_1 стверджує, що санкція п.1 ст.17 ЗУ 265/95-ВР передбачає відповідальність за невидачу в паперовому вигляді та/або електронній формі відповідного розрахункового документа, а не за роздрукування та надання розрахункового документа невстановленої форми, тому наголошує, що в період з 17.07.2022 по 29.07.2022 розрахункові документи роздруковувалися та надавалися покупцям, що не заперечується відповідачем. Наголошує, що недолік реквізиту розрахункового документа не прирівняний до відсутності розрахункового документа як такого.

Головне управління ДПС у Кіровоградській області (далі відповідач) заперечуючи проти доводів позову, надало відзив на позов, у якому зазначає, що на виконання листа ДПС України від 13.10.2022 року №12358/7/99-00-07-04-02-07 про здійснення, з метою виконання функцій визначених законом та протидії порушенням в частині проведення розрахунків при продажу підакцизних товарів, фактичних перевірок суб`єктів господарювання, згідно додатку 1 до цього листа, зокрема позивача. Під час проведення фактичної перевірки встановлено використання з порушенням режиму попереднього програмування найменування цін товарів (послуг) та обліку їх кількості, а саме: здійснення роздрібної торгівлі підакцизними товарами без використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з КУТ ЗЕД та реалізація у магазині не облікованого належним чином та/або без будь-яких облікових документів, які можуть підтвердити походження товару та видача розрахункового документу не встановленого зразка, згідно виданих фіскальних чеків з реалізації підакцизних товарів. За вказані порушення податковим органом застосований штраф.

Рух справи:

Суддя ухвалою від 15.05.2023 року залишила без руху позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та встановила десятиденний строк для усунення її недоліків.

Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.06.2023 року відкрито провадження у даній справі, розгляд якого вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Сторонам встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 17.07.2023 року витребувані додаткові докази.

Ухвалою суду від 28.08.2023 року у позивача витребувані додаткові докази.

Вказану ухвалу суду позивачем отримано 05.09.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.а.86). Вимоги вказаної ухвали позивачем не виконано.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження (у порядку письмового провадження), заслухавши доводи сторін, покази свідка, дослідивши надані докази сторонами, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа підприємець, основним видом діяльності якої є роздрібна торгівля товарами (а.с.13-14). Станом на 01.08.2022 року ФОП ОСОБА_1 має ліцензію на роздрібний продаж підакцизних товарів.

ДПС України направило лист від 13.10.2022 року №12358/7/99-00-07-04-02-07, адресований ГУ ДПС в областях, про необхідність організації та проведення фактичних перевірок у зв`язку з тим, що в ході здійснення податкового контролю Департаментом податкового аудиту здійснено аналіз розрахункових документів, проведених через РРО/ПРРО (дані СОД РРО) за 07-08 липня 2022 року у полі ''Назва товару" яких присутні слова та/або частини слів ''пиво'', ''горілка'', ''водка'' при цьому у графі для коду УКТ ЗЕД відсутні коди УКТ ЗЕД, що відносяться до алкогольних напоїв. У додатку до вказаного листа вказана ФОП ОСОБА_1 (а.с.75-76).

ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено наказ від 28.10.2022 року № 1187-п ''Про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 '', яким наказано провести фактичну перевірку господарської одиниці магазину за адресою АДРЕСА_1 , що належить ФОП ОСОБА_1 з 28.10.2022 тривалістю 4 доби за період діяльності з 01.01.2022 по 31.10.2022 з метою здійснення контролю за дотриманням норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій… (далі наказ, а.с.42).

На підставі вказаного наказу виписані направлення на перевірку від 28.10.2022 року №1999 та №2000 (а.с.43-44).

ГУ ДПС у Кіровоградській області на підставі наказу на проведення перевірки та направлення на проведення перевірки, проведено фактичну перевірку господарської одиниці магазину по АДРЕСА_1 , в якому здійснює свою господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 під час якої здійснено контрольно-розрахункову операцію (закуплено 1 л пива пляшка), відпустив продавець ОСОБА_2 , який згідно баз даних контролюючих органів у ФО ОСОБА_1 не працював. Повідомлення ФОП ОСОБА_1 подала до Кропивницького ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області 28.10.2022 щодо прийняття працівника на роботу. Про проведення контрольної закупки складено акт проведення контрольної розрахункової операції за місцем реалізації товарів (надання послуг) (а.с.47).

Під час проведення перевірки здійснено Запит про надання документів (а.с.49).

За наслідками проведеної перевірки складено Акт фактичної перевірки щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, обігу підакцизних товарів, та наявності ліцензій, патентів, свідоцтв №2886/11/11/РРО/ НОМЕР_1 від 03.10.2022 (далі - акт перевірки, а.с. 45-46).

В акті перевірки зазначено про те, що в ході проведення фактичної перевірки встановлено:

3. невикористання при здійсненні розрахунків за підакцизний товар (пиво ель) режиму попереднього програмування, а саме кодів УКТ ЗЕД чек від 04.10.2022 №11190011 реалізовано пиво Дункель розлив;

4. розрахункові документи ф/чеки) в яких відсутні обов`язковий реквізит, а саме: товарна підкатегорії кодів УКТ ЗЕД не відповідає вимогам положенню ''Про форму та зміст розрахункових документів'' та не вважається відповідним. Так вибірковою з 02.10.2022 по 04.10.2022 Додаток 1 до акта встановлена загальна вартість (кількість) фіскальних чеків не встановленої форми на загальну суму 1276,94;

5. встановлено, що РРО (час) не відповідав дійсності реальному часу на годину;

6. встановлена реалізація необлікованого товару на загальну суму 844,92 грн.

Згідно висновку перевірки, в ході перевірки встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 вимог:

- п. 1, 2, 11, 12 ст.3 Закону України від 19 грудня 1994 року №481/95-ВР в частині зберігання тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка;

- ч.1 розд.2 ''Положення про форму та зміст розрахункових документів…'', затвердженого наказом Мінфіну України 26.01.16 п.13;

- п. 13 постанова КМУ від 17.06.2015 №413 ''Про порядок повідомлення ДПС про прийняття працівника на роботу'';

- ст.24 Кодексу Законів про працю України від 10.12.71 року №327.

Акт про проведення перевірки підписаний особисто ФОП ОСОБА_1 .

На підставі акту фактичної перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області прийняті податкові повідомлення-рішення форми «С» від 16 листопада 2021 року:

- №4, яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафну санкцію у сумі 5100 грн. (надалі спірне рішення-1, а.с.21);

- №4, яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафну санкцію у сумі 1276,94 грн. (надалі спірне рішення-2, а.с.22).

Отже правомірність та законність винесення спірних податкових повідомлень рішень є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Позивач у позові, як на підставу протиправності спірних рішень, зазначає про порушення процедури проведення фактичної перевірки, вказуючи на відсутність конкретних підстав у наказі про призначення фактичної перевірки.

Підставою для винесення наказу від 28.10.2022 року №1187-п на проведення перевірки вказана, зокрема, підпункт 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 та підпункт 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно підпунктами 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

У пункті 78.4 статті 78 ПК України визначено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

З огляду на те, що підставою для призначення фактичної перевірки став лист управління ДПС України, суд не вбачає порушень при призначенні фактичної перевірки, оскільки відсутність у наказі на проведення перевірки посилання на вказаний лист ДПС України не спростовує підставність її проведення. З огляду на вказане, суд відхиляє доводи позивача щодо порушень податкового законодавства, яке могло б вплинути на правомірність проведення перевірки.

Відповідно до пункту 80.4 статті 80 ПК України перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

На підставі вказаної норми була проведена контрольна розрахункова операція.

Певні дефекти адміністративного акта (як то відсутність опису деталізованої підстави) можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі не зазначення у наказі на перевірки листа ДПС України не повинно породжувати правових наслідків для дійсності проведення перевірки. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Отже в залежності від їх характеру недоліків акту, вони можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: ''протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків'' і, на противагу йому, принцип ''формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення''.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Суд зазначає, що відсутність у наказі на проведення перевірки деталізованого опису підстав її призначення, за умов реальної наявності таки, не впливає на суть та зміст проведення фактичної перевірки та винесених за її наслідком податкових повідомлень-рішень.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.05.2020 року у справі №825/2328/16 та від 23.04.2020 у справа №813/1790/18.

З огляду на те, що підставою для призначення фактичної перевірки стала інформація, викладена у листі ДПС України, а тому суд не вбачає порушень при призначенні фактичної перевірки, оскільки наявна/отримана інформація в частині виробництва, обліку, зберігання підакцизних товарів, яка була отримана від державного органу є підставою в розумінні вищезазначеної норми ПК України законодавчою підставою для призначення фактичної перевірки.

Електронна система СОД РРО була запроваджена саме з метою контролю за рухом підакцизних товарів, а також для посилення боротьби із незаконним обігом підакцизних товарів шляхом відстеження руху алкогольних напоїв за допомогою співставлення інформації із бази даних ДПС, а тому використання податковим органом, який є розпорядником цієї системи, податкової інформації щодо повноти відображення у фіскальних чеках, копії яких автоматичне генеруються в податковому органі, в розумінні Податкового кодексу України є податковою інформацією.

Судом також відхиляються доводи позивача стосовно неможливості під час проведення фактичної перевірки здійснювати перевірку минулих періодів за їх безпідставністю. Так, у наказі про проведення фактичної перевірки чітко вказаний період, за який буде проводиться фактична перевірка з 01.01.2022 по 31.10.2022, саме за цей період і була проведена перевірка та встановлені порушення, які мали місце в цьому періоді. Більш того, доводи позивача про те, що у межах фактичної перевірки можуть бути перевірені дії суб`єкта господарювання саме на поточний момент (фактичний момент перевірки), взагалі не ґрунтуються на нормах податкового законодавства.

Іще одним доводом протиправності спірних рішень вказано про те, що розрахунок штрафних санкцій за актом фактичної перевірки підписаний не керівником ГУ ДПС в Кіровоградській області, а головним державним інспектором відділу фактичних перевірок. Вказаний доводи також відхилений судом, з огляду на те, що законодавство містить обов`язок щодо форми та змісту податкового повідомлення рішення, у тому числі, наявність підпису посадової особи, уповноваженої на прийняття податкового повідомлення рішення. Саме ППР є рішенням, яке впливає на зміст прав позивача, водночас розрахунок суми штрафних санкцій є інформацією, до якої не вимагається підпис керівника податкового органу. А відтак, доводи позивача про те, що розрахунок штрафних санкцій є невід`мною частиною ППР, до якої застосовуються тотожні вимоги, як і до ППР, є хибними.

Відповідно пункту 86.5 статті 85 ПК України акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).

Підписання акта (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

При цьому суд зауважує, що право оцінювати докази належить виключно суду, а процедура отримання доказів у податкових правовідносинах значно відрізняється від кримінального процесуального права в частині отримання доказів.

Акт перевірки в розумінні статті 83 ПК України став підставою для висновку стосовно вказаних у ньому порушень. Тобто спірні рішення прийняті податковим органом на підставі акту перевірки, а не на підставі відеоматеріалів фіксації проведення фактичної перевірки.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє доводи позивача щодо процедурних порушень за їх безпідставністю, оскільки такі доводи позивача не ґрунтуються на нормах податкового законодавства.

1. Стосовно правомірності податкового повідомлення-рішення від 16.11.2022 року №4, суд зазначає наступне.

Закон України ''Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг'' від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР) визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Податковим повідомленням-рішенням від 16.11.2022 року №4, яким до позивача застосовано штрафну санкцію у сумі 5100 грн. за порушення п.1, 3 ст.3 Закону №265/95-ВР.

Згідно розрахунку штрафних санкцій, складеного відповідачем, штафна санкція в розмірі 5100 грн. застосована до позивача за не відображення у фіскальних чеків кодів товарної підкатегорії, згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів згідно фіскальних чеків від 04.10.2022 року триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (а.с.23).

Спірним рішенням №4 застосований штраф на підставі п.7 ст.17 Закону №265/95-ВР (а.с.21).

Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Згідно Додатку 1 до акту перевірки наявний перелік фіскальних чеків, у яких вказана інформація про проведення розрахункової операції алкогольних напоїв без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (а.с.48).

Позивач, на вимогу суду, надав копію фіскального чеку від 04.10.2022 №11190011, у якому відображена розрахункова операція, зокрема, пива Дункель розлив на суму 59.00 без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Пиво (код 2203 згідно УКТ ЗЕД) відповідно до пункту 215.1 статті 215 ПК України є підакцизним товаром, а відповідно до визначень понять ''алкогольні напої'' та ''пиво'', наведених у підпунктах 14.1.5 і 14.1.144 статті 144 ПК України та в абз. 7 та 9 ст. 1 Законі України ''Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального'', віднесено до алкогольних напоїв.

Пиво (код 2203 згідно УКТ ЗЕД) відповідно до пункту 215.1 статті 215 ПК України є підакцизним товаром, а відповідно до визначень понять ''алкогольні напої'' та ''пиво'', наведених у підпунктах 14.1.5 і 14.1.144 статті 144 ПК України та в абз. 7 та 9 ст. 1 Законі України ''Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального'', віднесено до алкогольних напоїв.

Крім того, згідно письмових пояснень позивача від 25.07.2023 року, протягом жовтня 2022 року на торгівельній точці використовувалось програмне забезпечення ''СмартТач''. У жовтні місяця через часте вимикання електрики в приміщенні де були сервери зберігання даних ''СмартТач'' відбулося перегрівання серверів і частина змін які вносили в хмару не збереглись. Частина товарів на момент проведення перевірки була з кодами УКТ ЗЕД, невелика частина товарних позицій була без кодів УКТ ЗЕД (а.с.80-81).

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У статті 5 Закону №265/95-ВР визначено, що на період відсутності зв`язку між програмним реєстратором розрахункових операцій та фіскальним сервером контролюючого органу проведення розрахункових операцій здійснюється в режимі офлайн, що може тривати не більше 36 годин, із створенням електронних розрахункових документів, яким присвоюються фіскальні номери із діапазону фіскальних номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу.

Факт відсутності у фіскальних чеках товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД не заперечується позивачем, тобто є безспірним. Водночас, посилання позивача на збої в роботі серверів, не підтверджені жодним належним та допустимим доказом. Більш того, при скануванні товару продавцем, на реєстраторі розрахункових операцій мала б бачити відсутність цифрового коду УКТ ЗЕД, та повинна була ввести такий код. При цьому, суд наголошує на тому, що відсутність у фіскальному чеку усіх необхідних реквізитів, які має містити фіскальний документ, свідчить про невідповідність за формою та змістом фіскального чека, та як наслідок, відсутність такого фіскального чеку.

Згідно визначення, наведеного у абзаці дев`ятнадцятий статті 2 Закону №265/95-ВР розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Відповідно до статті 8 Закону №265/95-ВР форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Форма, зміст та порядок ведення розрахункових документів, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій при здійсненні операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Національним банком України.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 11.02.2016 за №220/28350 затверджено Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів (далі Положення №13), яке розроблено відповідно до Закону України ''Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг''. Цим Положенням визначено форми і зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

За приписами пункту 3 розділу ''І. Загальні положення'' Положення №13 установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

За приписами пункту 1 розділу ''ІІ. Фіскальний касовий чек на товари (послуги)'' Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.

Відповідно пункту 2 розділу ''ІІ. Фіскальний касовий чек на товари (послуги)'' Положення №13 фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити, зокрема, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7).

Отже, відсутності у фіскальному чеку коду товарної підкатегорії з УКТ ЗЕД (як встановлено під час перевірки) є порушенням норм законодавства.

Тобто, при реалізації продукції позивач провів господарську операцію без видачі розрахункового документа із обов`язковим зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

У розрахунковому документів від 04.10.2022 року №11190011 вказана реалізація пива (пиво належать до підакцизних товарів згідно п. 215.1 ст. 215 ПКУ), але не зазначена його товарна підкатегорія УКТ ЗЕД (а.с.82).

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про те, що спірне податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 року №4 винесене відповідачем з дотриманням критеріїв, визначених у ч.2 ст.2 КАС України, а тому, у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

2.Стосовно правомірності податкового повідомлення-рішення від 16.11.2022 року №4, суд зазначає наступне.

Податковим повідомленням-рішенням від 11 листопада 2022 року №4 до позивача застосовано штрафну санкцію у сумі 1276,94 грн. за порушення пункту 1,2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Згідно розрахунку штрафних санкцій, складеного відповідачем, штрафна санкція в розмірі 1276,94 грн. застосована до позивача за порушення, визначене ч. 1 розділу 2 ''Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів'' сто відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше (а.с.23).

Спірним рішенням №4 застосований штраф на підставі п.1 ст.17 Закону №265/95-ВР (а.с.22).

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

- 1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

- 2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Згідно Додатку 1 до акту перевірки наявний перелік фіскальних чеків, у яких вказана інформація про проведення розрахункової операції алкогольних напоїв без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що за позицією податкового органу, трактовано як проведення господарської операції без розрахункового документу.

Представник позивача, як на підставу протиправності спірного рішення вказує, що ''недолік'' розрахункового документа не є тотожністю поняттю ''відсутність'' розрахункового документа, а тому не можливо за це застосувати штраф до позивача.

Суд наголошує на тому, що у спірному рішенні до позивача застосований штраф саме за п.1 ст.17 Закону №265/95-ВР.

Пунктом 1 статті 17 Закону №295/95-ВР визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше.

Вказана норма передбачає застосування штрафу за три самостійних види порушення:

1) проведення розрахункових операцій на неповну суму вартості проданих товарів;

2) непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій;

3) невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа

Отже, відсутність у фіскальних чеках, вказаних у Додатку до акту перевірки, коду УКТ ЗЕД, не створює автоматично такого виду порушення як ''невидача'' відповідного розрахункового документа. При цьому, суд зауважує, що відсутність коду УКТ ЗЕД є самостійним видом правопорушення, за яке позивача притягнуто до відповідальності іншим рішенням. Так, у наведених розрахункових документах може і є порушенням (відсутність УКТ ЗЕД), але воно є відмінним, ніж ті види, за які передбачена відповідальність згідно пункті 1 статті 17 Закону №295/95-ВР. Тобто, фактично позивача притягнуто до відповідальності за порушення, яке визначено іншою нормою податкового законодавства.

Відсутність у розрахунковому документі коду УКТ ЗЕД не є тотожним до невидачі розрахункового документа.

Тобто, спірне рішення-2 винесене відповідачем за відсутності порушення, за яке передбачена штрафна санкція згідно пункту 1 статті 17 Закону №295/95-ВР.

Враховуючи вищеописане, суд дійшов висновку, що податкове повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Кіровоградській області від 11 листопада 2021 року №4 підлягає скасуванню як протиправне.

Позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частин 3 статті 139 КАС України При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, з урахуванням висновку суду про часткове задоволення позовних вимог, здійснені позивачем документально підтверджені судові витрати на оплату судового збору у сумі 1073,60 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006; код ЄДРПОУ ВП 43995486) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати винесене Головним управління ДПС у Кіровоградській області податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 року № яким застосовано штрафну санкцію в розмірі 1276,94 грн.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 здійснені нею судові витрати на оплату судового збору в сумі 1073,60 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК