Справа № 400/782/23
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/782/23

Перша інстанція: суддя Величко А.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Шевчук О. А., Шеметенко Л. П.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Миколаївського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Миколаївського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Миколаївського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_1 ), в якому просив:

- визнати протиправними дії щодо відмови у виготовленні та направленні до ГУ ПФУ в Миколаївській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 та станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії;

- зобов`язати відповідача підготувати та надати до ГУ ПФУ в Миколаївській області довідку про розмір грошового забезпечення, станом на 01.01.2022 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон №2262-ХІІ) з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова №704) щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2022;

- зобов`язати відповідача підготувати та надати до ГУ ПФУ в Миколаївській області довідку про розмір грошового забезпечення, станом на 01.01.2023 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, з врахуванням положень Постанови №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2023.

Окрім цього позивач просив стягнути на його користь судові витрати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Миколаївській області та отримує пенсію на підставі Закону №2262-ХІІ.

Позивач указує, що він звернувся до відповідача із заявою, в якій просив підготувати та надати до пенсійного органу довідку про розмір його грошового забезпечення із зазначенням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 01 січня відповідного року та відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення з 1 січня відповідного року перерахунку розміру пенсії, однак відповіді на своє звернення не отримав.

Позивач вважає таку бездіяльність протиправною, оскільки з ухваленням рішення по справі № 826/6453/18 відновлена попередня редакція пункту 4 Постанови №704, у зв`язку з чим є підстави для оформлення нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відповідно до Постанови № 704 з обов`язковим зазначенням в ній відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військовим званням виходячи із розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, для перерахунку пенсії.

При цьому, позивач звертає увагу, що Верховний Суд у постанові від 02.08.2022 у справі №44/6017/21 висловив правову позицію стосовно застосування норм права у подібних правовідносинах і такі висновки, відповідно до норм частини 5 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для усіх суб`єктів владних повноважень.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 березня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправними дії Миколаївського ОТЦКтаСП щодо відмови у підготовці та наданні до ГУ ПФУ в Миколаївській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 та на 01.01.2023 для перерахунку пенсії позивача.

Зобов`язано відповідача підготувати та надати до ГУ ПФУ в Миколаївській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.2022 та 01.01.2023, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, з урахуванням положень Постанови № 704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії позивача з 01.02.2022 та 01.02.2023, відповідно..

Суд стягнув з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позов, суд першої інстанції, виходив з того, що через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законодавством на відповідний рік, у військовослужбовців виникає право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування положень Постанови №704 із використанням для їх визначення, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Суд визнав, що бездіяльність відповідача щодо оформлення та видачі довідки про розмір грошового забезпечення позивача, з урахуванням вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ та норм Постанови № 704 є протиправною.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Миколаївський ОТЦК та СП подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове - про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що суд першої інстанції під час ухвалення рішення, не врахував, що станом, на час виникнення спірних правовідносин, Кабінет Міністрів України не встановлював інші розміри грошового забезпечення діючим військовослужбовцям, аніж визначені Постановою №704, та рішення з приводу перерахунку пенсії колишнім військовослужбовцям Кабінетом Міністрів України також не приймав.

Скаржник наголошує на тому, що оскільки не відбулося жодних змін розміру грошового забезпечення діючим військовослужбовцям, відсутні будь-які правові підстави для інформування органи Пенсійного фонду України про настання підстав для перерахунку пенсій колишнім військовослужбовцям.

Окремо, скаржник зазначає, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, зокрема, залишив поза увагою пропуск позивачем строку звернення до суду, у зв`язку з чим, на думку скаржника, наявні підстави для застосування наслідків пропуску строку, передбачені статтею 123 КАС України та залишення без розгляду позову в частині вимог щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022.

Позивач своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Під час апеляційного розгляду справи, колегія суддів встановила, що частина позовних вимог заявлена поза межами строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України, оскільки позивач заявив вимоги про видачу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2022, в той час як позов у даній справі поданий 06.02.2023.

Колегія суддів, враховуючи правову позицію, висловлену Верховним Судом у постанові від 20.06.2023 у справі №240/5534/22, вважала необхідним постановити ухвалу про витребування доказів.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року суд запропонував ОСОБА_1 надати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

На виконання ухвали суду, ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій зазначає, що 05.08.2022 в Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднена постанова Верховного Суду від 02.08.2022 № 440/6017/21, в якій викладений висновок щодо застосування положень пункту 4 Постанови №704 в частині визначення розрахункової величини для розрахунку розмірів посадових окладів військовослужбовців, а отже саме з цієї дати слід відраховувати відлік строку на звернення до суду з цим позовом.

Позивач посилається на те, що до оприлюднення цього рішення він не міг припустити про порушення його прав та законних інтересів, у частині визначення розрахункової величини для розрахунку розмірів посадових окладів військовослужбовців.

Вказує, що після того як дізнався про порушення своїх прав, він одразу ж звернувся до відповідача із заявою про виготовлення та направлення до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, на яку отримав лист (відповідь) від 27.01.2023 про відмову в задоволенні вказаної заяви.

Окрім цього, позивач посилається на положення частини 3 статті 51 Закону №2262-ХІІ, згідно яких перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Ураховуючи, що апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України, розглянув справу в порядку письмового провадження.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 перебуває на пенсійному обліку в ГУ ПФУ в Миколаївській області та отримує пенсію за вислугу років, відповідно до Закону № 2262-ХІ.

ОСОБА_1 звернувся до Миколаївського ОТЦК та СП із заявою про складення та надання до органу Пенсійного фонду довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня відповідного року на відповідний тарифний коефіцієнт, згідно положень додатків 1, 12, 13, 14 до Постанови №704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії.

На адресу позивача, Миколаївський ОТЦК та СП надіслав листа від 27.01.2023, в якому зазначив, що відповідно до чинного законодавства посадові оклади та оклади за військовим званням розраховуються військовослужбовцям, які у цей час перебувають на військовій службі, із застосуванням в якості розрахункової величини розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який визначений законом на 01.01.2018

Отже, як вважав відповідач, відсутні підстави для видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

При цьому, останній зауважив, що з огляду на ненадходження з органу Пенсійного фонду відповідного списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, у нього відсутні правові підстави для оформлення та надання до пенсійного органу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Позивач, вважаючи протиправною відмову у видачі довідки, звернувся до суду з даним позовом.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції і висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що наявні підстави для часткового задоволення апеляції ІНФОРМАЦІЯ_2 , з огляду на таке.

Переходячи до вирішення обґрунтованості заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, та доводів апеляційної скарги Миколаївського ОТЦК та СП про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема, щодо незастосування наслідків пропуску позивачем строку звернення до суду, колегія суддів зазначає таке.

Частина 2 статті 122 КАС України встановлює, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Предметом спору у даній справі є перевірка правомірності бездіяльності відповідача щодо виготовлення довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 та 01.01.2023 для здійснення перерахунку пенсії на підставі таких довідок з 01.01.2022 та 01.01.2023.

При цьому, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права у лютому 2023 року.

Позивач, посилаючись на положення частини 3 статті 51 Закону України №2262-ХІІ та на оприлюднення правових висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 02.08.2022 по справі №440/6017/21, вважає строк звернення до суду не пропущеним.

Стосовно наведених доводів колегія суддів дійшла наступних висновків.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Національному антикорупційному бюро України, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції, Бюро економічної безпеки України чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, є Закон №2262-ХІІ.

Згідно з частиною четвертою статті 63 Закону № 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

13.02.2008 Кабінет Міністрів України прийняв постанову, якою затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» за №45.

Пункт 4 даної постанови встановлює, що перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону.

Відповідно до частини 2 статті 51 Закону № 2262-XII, в редакції, що діяла до 01.01.2016, перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Законом України «Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення» від 15.07.2015 № 614-VIII, який набув чинності з 01.01.2016, доповнено статтю 51 Закону частиною третьою.

Відповідно внесених доповнень, перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення не проведений з вини органів Пенсійного фонду України або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Тобто, до внесення вказаних змін, якщо особа мала право на перерахунок, але такий не був своєчасно здійснений з вини органів Пенсійного фонду або уповноваженого органу, що подає довідки на перерахунок, провести доплату за попередній період було можливо не більше як за 12 місяців, а після внесення змін доплата проводитиметься без обмеження строком, з дня набуття права на підвищення пенсії.

Оцінюючи аргументи суду першої інстанції про те, що позивач не пропустив строк звернення до суду з даним позовом, оскільки наведена вище норма, не обмежує його таким строком, колегія суддів зазначає таке.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи питання чи існує колізія між статтею 122 КАС України та частиною 3 статті 51 Закону №2262-ХІІ, колегія суддів звертається до правової позиції Верховного Суду, що викладена в постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19.

Під юридичною колізією потрібно розуміти певний конфлікт, суперечку в правовій сфері, в основі яких суперечності між правовими актами й нормами, прийнятими з одного й того ж питання. Ці норми й акти можуть бути прийняті одним або різними суб`єктами правотворчості, але спрямовані на регулювання одних суспільних правовідносин, і їх застосування дає різний, зокрема можливий протилежний результат.

Колізії можуть бути: темпоральні (часові) - ті, які виникають внаслідок видання в різний час і з того самого питання принаймні двох норм права; ієрархічні - ті, які виникають тоді, коли на врегулювання одних фактичних відносин претендують норми, що розміщуються на різних щаблях в ієрархічній (вертикальній) структурі законодавства, а тому мають різну юридичну силу; змістовні колізії - ті, які є конфліктними відносинами між нормами, що виникають унаслідок часткового збігу обсягів їх регулювання, обумовлених специфікою суспільних відносин.

Колізія норм права вирішується з використанням темпорального, ієрархічного чи змістовного методу шляхом вибору того нормативного акта, який повинен бути застосований до конкретного випадку (юридичного факту).

За проведеним аналізом, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що Закон №2262-XII не визначає строк звернення до суду, а визначає строки проведення перерахунків, у випадку настання обставин (тобто коли Кабінет Міністрів України прийме рішення про підвищення грошового забезпечення) .

Водночас, строк перерахунку призначених пенсій не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Отож, необмежене будь яким строком право ініціювати в судовому порядку спір щодо протиправної бездіяльності державного органу, який видає довідки для перерахунку пенсії, порушує принцип правової визначеності як одного з основних елементів верховенства права, а також не забезпечує досягнення мети й завдань функціонування пенсійної системи.

Відповідаючи на доводи ОСОБА_1 стосовно того, що з огляду на оприлюднення правових висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 02.08.2022 по справі №440/6017/21 строк звернення до суду необхідно відраховувати саме з цього часу, а також вирішуючи питання з якого часу слід відраховувати строк звернення позивача до суду за захистом своїх прав, колегія суддів дійшла таких висновків.

Строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд в постанові від 12.04.2023 у справі № 380/14933/22 сформулював з цього приводу таку правову позицію.

Так, суд касаційної інстанції зазначив, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому з дня отримання пенсійної виплати особою, розмір якої не змінено пенсійним органом, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, після настання вищевикладених обставин, позивач мав усвідомлювати факт порушення своїх прав за наслідком отримання пенсійних виплат, розмір яких не змінився.

Також суд констатував, що неоднозначність судової практики у певних правовідносинах, відсутність такої чи її сформованість не є обставинами, з якими позивач пов`язує виникнення у нього права та підстав для судового захисту, тому не можуть вважатись поважними причинами пропуску строку.

При цьому, суд визнав, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Також суд касаційної інстанції послався на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України:

«…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Відтак, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав погоджується із висновками судів попередніх інстанцій про те, що отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після отримання пенсії за серпень 2014 року.».

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з доводами скаржника про те, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі права на отримання спірних довідок, як складової, в алгоритмі згаданого перерахунку, у лютому місяці відповідного року.

За таких умов, доводи апеляційної скарги Миколаївського ОТЦК та СП стосовно пропуску позивачем строку звернення до суду, в частині позовних вимог що стосуються 2022 року, колегія суддів вважає обґрунтованими, а протилежні доводи ОСОБА_1 з цього питання - помилковими.

Водночас, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги стосовно протиправності рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправними дії Миколаївського ОТЦК та СП щодо ненадання ОСОБА_1 довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 та зобов`язання відповідача підготувати та надати до пенсійного органу оновлену довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ, статті 9 Закону № 2011 -XII, положень Постанови № 704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2023, з огляду на таке.

Так, як зазначалося вище, Миколаївський ОТЦК та СП заперечує право позивача на визначення посадового окладу і окладу за військовим званням виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року та стверджує, що посадовий оклад військовослужбовців має визначатися із застосуванням в якості розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що Закон України «Про Державний Бюджет України на 2018 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 1762 гривні.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» визначає, що з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум працездатних осіб - 2684 гривні.

Розмір прожиткового мінімуму для визначення посадових окладів військовослужбовців в 2023 році є більшим ніж в 2018 році.

Отже, посилання відповідача на відсутність підстав для видачі позивачу оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2023 є безпідставними та такими, що порушують право ОСОБА_1 на отримання пенсії в розмірі встановленому законом.

Так, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а, від 04.04.2023 у справа №120/5264/22.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає вищевказані доводи Миколаївського ОТЦК та СП недоречними.

Слід також зазначити, що відмова відповідача в наданні оновленої довідки порушує гарантоване статтею 1 Першого протоколу Конвенції право мирно володіти своїм майном, оскільки чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримання всіх вимог, необхідних для цього, а органи державної влади не можуть свідомо відмовляти в цих виплатах, доки відповідні положення є чинними.

Саме через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року у осіб з числа військовослужбовців виникає право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

Такі висновки суду першої інстанції відповідають правовим позиціям Верховного Суду, які викладені, зокрема, в постановах Верховного Суду від 02.08.2022 у справі №440/6017/21, від 14.09.2022 у справі № 500/1886/21, та від 06.03.2023 у справі № 160/2775/22.

З урахуванням викладеного, а також беручи до уваги, що із позовною заявою про зобов`язання відповідача підготувати та направити до пенсійного органу довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023 позивач звернувся до суду у лютому 2023 року, тобто в межах шестимісячного строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для її задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

За приписами статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу;

Таким чином, рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 березня 2023 року підлягає скасуванню в частині визнання протиправними дії Миколаївського ОТЦК та СП щодо ненадання довідки про розмір грошового забезпечення та зобов`язання відповідача підготувати та надати до ГУ ПФУ в Миколаївській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2022 із ухвалення постанови про залишення позову в цій частині без розгляду. В іншій частині рішення суду, слід залишити без змін.

Разом з цим, враховуючи те, що в апеляції скаржник, в особі ІНФОРМАЦІЯ_2 просив прийняти рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, колегія суддів задовольняє апеляційну скаргу частково.

Розподіл судових витрат, відповідно до вимог статті 139 КАС України не передбачений.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 319, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Апеляційну скаргу Миколаївського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки задовольнити частково.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 березня 2023 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправними дії Миколаївського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо ненадання довідки про розмір грошового забезпечення та зобов`язання відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2022 скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_1 в цій частині залишити без розгляду.

В іншій частині рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя О. А. Шевчук

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 28.09.2023.