Справа № 260/5469/23
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 вересня 2023 рокум. Ужгород№ 260/5469/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Шестак Н.В.,

за участю сторін:

позивач: ОСОБА_1 - не з`явився,

представник позивача: адвокат Андрейчук Олександр Михайлович,

відповідач: Головне управління ДПС у Закарпатській області предстаник Василиндра Валентин Романович,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі представника Андрейчука Олександра Михайловича ( АДРЕСА_2 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, 52, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 27 вересня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі складено 28 вересня 2023 року.

30 червня 2023 року ОСОБА_1 , через представника ОСОБА_2 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Закарпатській області, якою просить: 1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 19.09.2022 р. № 0-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області; 2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 27.12.2022 р. № 1-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області.

05 липня 2023 року судом позов позивача вже залишався без руху із підстав уточнення відповідача у справі та обґрунтуванням вимог до нього.

11 липня 2023 року позивачем вимоги ухвали без руху були усунуті.

17 липня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у даній адміністративній справі.

09 серпня 2023 року до канцелярії суду відповідачем було подано відзив на позовну заяву та клопотання Головного управління ДПС в Закарпатській області за яким просять позов ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень - залишити без розгляду в частині податкового повідомлення рішення від 19.09.2022 р. № 0-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області, ( а.с.78-79).

Представник позивача у підготовчому судовому засідання заперечував щодо залишення позовної заяви без розгляду, оскільки ними не порушено строки звернення до суду.

Представник відповідача у підготовчому судовому засідання підтримав клопотання з мотивів, що у ньому наведені.

Вирішуючи питання щодо пропущення позивачем строку звернення до суду, судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3,4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Положення наведених норм процесуального права дає підстави для висновку, що якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення ГУ ДПС в Закарпатській області від 19.09.2022 р. № 0-0704 та від 27.12.2022 р. № 1-0704.

Ухвалюючи постанову у справі № 500/2486/19, Верховний Суд виходив, зокрема, з того, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата у постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 відступає від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Зокрема, питання наявності підстав вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом, які пов`язані зі зміною правової позиції Верховного Суду з цього питання було предметом дослідження Верховним Судом у справі № 640/11650/21, за наслідками касаційного розгляду якої було ухвалено постанову від 23 вересня 2021 року. У цій постанові суд касаційної інстанції зазначив, що у перехідний період для забезпечення реалізації права особи на звернення до суду у вказаних умовах їй має бути забезпечений певний розумний строк, достатній для формулювання правової позиції і вчинення дій з підготовки відповідного позову та його подання до суду. Тобто, новий підхід Верховного Суду у питанні визначення строку звернення до суду з позовами може застосовуватися для нових позовів, поданих після ухвалення постанови від 26 листопада 2020 року, однак, при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом істотне значення мають такі обставини: строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом; причини, які заважали звернутися до суду з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики; чи є підставі вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання.

У цій справі позивач звернувся до суду з позовом 15 грудня 2021 року, тобто після зміни судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, тобто через рік після розгляду Верховний Судом справи № 500/2486/19.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

17 липня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у даній адміністративній справі.

Як було встановлено судом у підготовчому судовому засіданні, ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду про скасування податкового повідомлення рішення від 19.09.2022 р. № 0-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області у червні 2023 року (позовна заява датована 30.06.2023 року). При цьому, вищевказане податкове повідомлення рішення отримано позивачем 25.10.2022 року, про що свідчить корінець податкового повідомлення-рішення (а.с.83). Отже, звернення до суду із позовною заявою здійснено з порушенням строку, встановленого статтею 122 КАС України.

ОСОБА_1 листом від 15.05.2023 року №б/н (вх. №8610/6/24 від 15.05.2023 року) звертався до ГУ ДПС в Закарпатській області щодо скасування ППР від 19.09.2022 № 0-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області та від 27.12.2022 р. № 1-0704 ГУ ДПС в Закарпатській області, яким визначено до сплати податкові зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітний період 2021 рік в сумі 47976,00 грн та 89 586, 00 грн.

Листом ГУ ДПС в Закарпатській області від 30.05.2023 року №6315/07-16-24-03-06 ОСОБА_1 повідомлено, що станом на 30.05.2023 року підстави для скасування вищенаведених ППР відсутні.

Проте, як встановлено судом, позивач до Державної податкової служби України з метою скасування оскаржуваних у даній справі ППР не звертався.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності підстав для поновлення строку звернення до суду.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Відповідно до статті 171 частин 14 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до статті 171 частини 15 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, суд вважає за необхідне оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні та залишити позовну заяву без руху після відкриття провадження в адміністративній.

Згідно з частиною 8 статті 181 КАС України у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому оголошена перерва.

Керуючись статтями 160, 161, 171 ч.13, 180, 181, 240 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні до 10:30 год 11 жовтня 2023 року.

2. Позов ОСОБА_1 Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень залишити без руху.

3. Надати позивачу строк 7 (сім) календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, що зазначені в описовій та мотивувальній частинах ухвали.

4. Попередити позивача, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду, за приписами ч.15 статті 171 КАС України.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Т.В.Скраль