Справа № 520/21262/23
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року № 520/21262/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 43) (вул. Таджицька, буд. 17, м. Харків, 61089, ) до Головного управління Державної податкової служби в Харківській області (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування повідомлення-рішення, у якому просить:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби в Харківській області від 02.05.2021 № 00/10131/04-16 про зобов`язання сплатити штраф з ПДВ у розмірі 86 356,16 гривень.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті контролюючим органом всупереч та не у відповідності до вимог чинного податкового законодавства, що у свою чергу призвело до порушення прав, свобод та інтересів позивача.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана сторонам та отримана ними.

Відповідач надав відзив у якому зазначив, що судове рішення про стягнення податкового боргу, за яким встановлено порядок його виконання шляхом розстрочення сплати боргу, не звільняє платника податків від відповідальності у вигляді штрафних санкцій та пені, тому позовні вимоги до задоволення не підлягають.

Позивач надав відзив на позов, у якому просить свої позовні вимоги задовольнити та зазначив, що штраф з ПДВ, який був визначений відповідачем на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, позивачу нарахував поза межами строків притягнення до відповідальності за вчинення податкового правопорушення, що є підставою для скасування такого рішення.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), зокрема, щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

Позивачем у позові зазначено, що як вбачається зі змісту податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби в Харківській області від 02.05.2021р. №00/10131/04-16 про зобов`язання сплатити штраф з ПДВ у розмірі 86356,16грн., підставою для його прийняття слугував акт про результати камеральної перевірки з питання дотримання термінів сплати податкового зобов`язання з податку на додану вартість від 05.04.2023р. № 8402/20-40-04-03/08680885. Так в акті камеральної перевірки від 05.04.2023р. зазначено про порушення пункту 50.1 ст.50 Податкового кодексу України, пункту 57.1, пункту 57.3 ст.57 Податкового кодексу України, а саме: протягом граничних строків не сплачено узгоджені податкові зобов`язання з податку на додану вартість, визначені у податкових деклараціях з податку на додану вартість за період: лютий 2019р.,березень 2019р., квітень 2019р., травень 2019р., червень 2019р..Рішення суду про розстрочення податкового боргу, Наказ ДПА України від 07.12.10 М 927 (№9 від 30.06.2014). Рішення суду про розстрочення податкового боргу, Наказ ДПА України від 07.12.10 №927.Позивач вважає, що контролюючий орган має право провести камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з урахуванням строків давності, визначених ст.102 Податкового кодексу України. Тому штраф, який був визначений відповідачем на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, нарахований поза межами строків притягнення до відповідності за вчинення податкового правопорушення, що є підставою для скасування такого рішення. Вважаючи свої права порушеними звернувся до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Предметом розгляду даної справи є встановлення правомірності винесених податковим органом податкових повідомлень-рішень відносно позивачки щодо нарахування штрафу у розмірі 25% за затримку сплати грошового зобов`язання

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі по тексту - ПК України).

Відповідно до п.п.19-1.1.1, 19-1.1.2, 19-1.1.7, 19-1.1.10, 19-1.1.34, 19-1.1.45, 19-1.1.46 п.19-1.1 ст.19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів; контролюють своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; реєструють та ведуть облік платників податків, осіб, які здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, проводять диференціацію платників податків; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; забезпечують визначення в установлених цим Кодексом, іншими законами України випадках сум податкових та грошових зобов`язань платників податків, застосування і своєчасне стягнення сум передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; звертаються до суду у випадках, передбачених законодавством; здійснюють інші функції, визначені законами України.

Відповідно до п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України платники податків обтяжені обов`язком сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Суд зазначає, що відповідно до пп.14.1.39 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до п.57.3 ст.57 Податкового кодексу України, у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

З наявного у матеріалах справи податкового повідомлення-рішення від 02.05.2023р. №00/10131/04-16, вбачається, що відповідно до акту про результати камеральної перевірки з питання дотримання термінів сплати податкового зобов`язання з податку на додану вартість від 05.04.2023р. № 8402/20-40-04-03/08680885. Так в акті камеральної перевірки від 05.04.2023р. зазначено про порушення пункту 50.1 ст.50 Податкового кодексу України, пункту 57.1, пункту 57.3 ст.57 Податкового кодексу України, а саме: протягом граничних строків не сплачено узгоджені податкові зобов`язання з податку на додану вартість, визначені у податкових деклараціях з податку на додану вартість за період: лютий 2019р.,березень 2019р., квітень 2019р., травень 2019р., червень 2019р..Рішення суду про розстрочення податкового боргу, Наказ ДПА України від 07.12.10 М 927 (№9 від 30.06.2014). Рішення суду про розстрочення податкового боргу, Наказ ДПА України від 07.12.10 №927.Позивач вважає, що контролюючий орган має право провести камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з урахуванням строків давності, визначених ст.102 Податкового кодексу України.

Визначальним для притягнення платника податків до відповідальності у вигляді штрафу за частиною першої статті 124 ПК України є факт несплати платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання, тобто наявність податкового боргу, протягом певного строку, а розмір такого штрафу залежить від кількості днів такої несплати.

У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення - рішення.

Відповідно до п. 126.1 ст. 126 вказаного Кодексу, яка регулює питання порушення правил сплати (перерахування) податків, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Оскаржене податкове повідомлення-рішення винесено за порушення, що були встановлено в ході камеральної перевірки.

Відповідно до п. 76.1. ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Водночас, відповідно до пункту 113.1 статті 113 ПК України нарахування відповідачем штрафних санкцій має відбуватись з урахуванням строків давності, встановлених статтею 102 ПК України.

Згідно з п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України, якою встановлені строки давності та їх застосування, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 вказаного Кодексу грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Як встановлено матеріалами справи, нарахування суми штрафу здійснено відповідачем поза межами 1095 днів.

Відповідач має право провести перевірку та самостійно нарахувати суму грошових зобов`язань не пізніше закінчення дня, наступного за останнім днем граничного строку подання податкової декларації (уточнюючого розрахунку до неї) та /або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом.

Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Вищезазначене свідчить про те, що в спірних правовідносинах контролюючий орган мав право проводити камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України, а саме: не пізніше закінчення 1095 дня, з дня подання декларації позивачем та з дня граничного строку сплати нарахованого контролюючим органом грошового зобов`язання шляхом прийняття підаткових повідомлень-рішень, а відповідно і застосовувати відповідальність до позивача виключно в межах періоду з урахування строків давності.

Вказана правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, висловленим у постановах від 08.10.2017 року у справі 820/2244/17 від 10.05.2018р. у справі №820/3544/17, від 05.06.2018р. у справі №824/760/17-а, від 19.02.2019 у справі №823/457/18.

Судом встановлено, що вказані порушення призвели до неправомірного накладення на позивача штрафу, з огляду на що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 02.05.2021р. №00/10131/04-16 про зобов`язання сплатити штраф з ПДВ у розмірі 86356,16грн. є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 257-258, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 43) (вул. Таджицька, буд. 17, м. Харків, 61089, ) до Головного управління Державної податкової служби в Харківській області (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування повідомлення-рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби в Харківській області від 02.05.2021 № 00/10131/04-16 про зобов`язання Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 43) (вул. Таджицька, буд. 17, м. Харків, 61089, ) сплатити штраф з ПДВ у розмірі 86 356,16 гривень.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби в Харківській області (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) на користь Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 43) (вул. Таджицька, буд. 17, м. Харків, 61089, ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684,0 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.