Справа № 520/26240/23
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення заяви

26 вересня 2023 р. Справа № 520/26240/23

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Старосєльцева О.В., розглянувши питання відкриття провадження в адміністративній справі за заявою боржника - ОСОБА_1 до стягувача - Головного управління Держпраці у Харківській області, третя особа - Салтівський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про: 1) визнання виконавчого документу - постанови заступника начальника Головного управління Держпраці у Харківській області Петренко Олени Миколаївни про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС від 21.06.2019р. на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 125190 грн. таким, що не підлягає подальшому виконанню повністю, -

встановив:

Згідно з ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

20.09.2023р. (вх.№01-12/87736/23) ОСОБА_2 як представником ОСОБА_1 із посиланням на ч.2 ст.374 КАС України було подано заяву про визнання виконавчого документу (постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу) таким, що не підлягає виконанню з посиланням на ч. 2 ст. 374 КАС України (далі за текстом - Заява).

У тексті Заяви стверджується, що представник ОСОБА_1 - Поліщук Олегом Леонтійовичем має статус адвоката.

Також у заяві зазначено, що у провадженні Салтівського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебуває виконавче провадження №59654304 щодо примусового стягнення з ОСОБА_1 штрафу у розмірі 125.190 грн. на підставі виконавчого документу - постанови №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р., який через зміни законодавства, котрі сталися після прийняття постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу, підлягає визнанню таким, що не підлягає виконанню.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав для прийняття рішення про відкриття провадження в адміністративній справі за Заявою, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Згідно з ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

У розумінні п.8 ч.1 ст.4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, або адміністратор за випуском облігацій, який подає позов до адміністративного суду на захист прав, свобод та інтересів власників облігацій відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду, а у розумінні п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до ч.1 ст.42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч.1 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Як то указано у ч.1 ст.160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За правилами ч.1 ст.168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

За змістом положень ст.ст.169-171 КАС України підставою для відкриття провадження в адміністративній справі є процесуальний документ у формі позовної заяви

Вимоги до оформлення позовної заяви, сформульовані законодавцем у ст.ст.123, 160, 161 КАС України, але у разі існування прямого окремого застереження про інше можуть бути викладені в інших нормах КАС України, зокрема, ст.283 КАС України тощо.

У межах даної справи заявник подав заяву про визнання постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу такою, що не підлягає виконанню з посиланням на ч. 2 ст. 374 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.374 КАС України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч.1 ст.373 КАС України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Звідси слідує, що положення ч.1 ст.374 КАС України можуть бути поширені виключно на випадки, де мали місце сукупність таких подій як: розгляд адміністративним судом адміністративної справи, постановлення адміністративним судом рішення по суті спору у справі адміністративної юрисдикції, видача адміністративним судом виконавчого листа.

Отже, можливість застосування судом положень ст.374 КАС України без попереднього прийняття судом рішення про відкриття провадження в адміністративній справі у порядку ст.171 КАС України виключена.

Разом із тим, із комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" виявлено, що у провадженні Харківського адміністративного суду не перебувала справа за позовом Головного управління Держпраці у Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення коштів за постановою Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС; а виконавчий лист до постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу від 21.06.2019р. Харківським окружним адміністративним судом не видавався.

Відтак, Заява не може бути кваліфікована у якості процесуального документу у розумінні вимог ст. 374 КАС України, за яким суду належить здійснити відправлення адміністративного судочинства у будь-якій формі (чи-то у формі позовного провадження, чи-то у формі вирішення процесуальних питань, пов"язаних із виконанням судових рішень в адміністративних справах).

Суд вважає, що фактичною метою подання Заяви є припинення юридичної сили праввоого акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень - постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС.

За відомостями комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" виявлено, що постанови Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС раніше була предметом оскарження у справах №520/8508/21 та №520/3509/21.

Так, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.04.2021р. по справі №520/3509/21 клопотання представника відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови заступника начальника Головного управління Держпраці у Харківській області Петренко Олени Миколаївни про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ХК6183 298 НП/АВ/П/ТД-ФС від 21.06.2019 р.. якою на Фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 був накладений штраф у розмірі 125.190,00грн. - задоволено; залишено без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2021р. по справі №520/8508/21 (залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.10.2021р. та постановою Верховного Суду від 04.05.2022р.) адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови Головного управління Держпраці у Харківській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС від 21.06.2019р., якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 125.190,00грн. було залишено без розгляду.

Отже, постанова Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.06.2019р. №ХК6183/298/НП/АВ/П/ТД-ФС двічі оскаржувалась у межах позовного провадження шляхом подання передбаченого КАС України процесуального документу - позовної заяви, після чого було створено та подано у справі №520/26240/23 не передбачений нормами КАС України процесуальний документ - Заяву.

Підсумовуючи викладені вище міркування, суд доходить до переконання про те, що з метою уникнення надмірного та невиправданого формалізму провадження в адміністративній справі може бути відкрито на підставі процесуального документа із будь-якою назвою, але який відповідає вимогам, сформульованим законодавцем у ст.ст.160 і 161 КАС України.

Згідно з ч.2 ст.160 КАС позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст.55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Приписами ч.1 ст.57 КАС України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч.4 ст.59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Положення частини 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" встановлюють, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Згідно з підпунктами 12.3, 12.5 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 (із змінами, далі - Положення), ордер містить наступні реквізити, зокрема, посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане.

При цьому, згідно пунктом 11 указаного Положення, ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Суд також звертає увагу на рішення Ради адвокатів України №98 від 20.09.2019 "Про затвердження роз`яснення щодо заповнення обов`язкових реквізитів ордеру на надання правової допомоги", у додатку 1 до якого зазначено наступне:

"Статтею 12 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України, які не обмежуються віком та є безстроковими. Таким чином, посвідчення адвоката України є документом, обов`язковим для видачі відповідною радою адвокатів регіону.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від " 12" квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1 Положення).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до пункту 12 Положення ордер містить, зокрема, але не виключно, наступні реквізити: Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане.

Таким чином, номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане, є обов`язковими реквізитами ордеру.

При генерації ордеру, у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, графа "посвідчення адвоката" заповнюється автоматично.

У випадку, якщо під час генерації ордеру, графа "посвідчення адвоката" не заповнилась автоматично, це означає, що відповідні відомості адвоката відсутні в Єдиному реєстрі адвокатів України. В такому випадку для зручності в роботі адвокат повинен оновити відомості про себе в ЄРАУ, а до тих пір вправі вносити ці данні вручну.".

Зазначене вище підтверджує той факт, що Рада адвокатів України також вважає за необхідне вказувати в ордері на надання правової допомоги такий обов`язковий реквізит як номер посвідчення адвоката України, та інформацію стосовно того ким та коли воно видане.

Указана позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 24.11.2021р. у справі №522/12425/21.

Між тим, приєднаний до Заяви ордер не містить обов`язкових реквізитів, передбачених Положенням, а саме: номеру та дати видачі посвідчення, а також інформації стосовно того, ким видане посвідчення, що вказує на його дефектність та виключає, в даному випадку, можливість посилання на ордер як на документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 17.06.2022р. у справі № 380/13109/21.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що до Заяви не додано належних документів, які б дійсно підтверджували волевиявлення ОСОБА_1 на надання повноважень Поліщук Олегу Леонтійовичу стосовно представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду.

Отже, процесуальний документ у формі Заяви, за яким має бути прийнято рішення про відкриття провадження в адміністративній справі, підписаний особою, яка не має права її підписувати.

Наведений вище висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 30.04.2020 по справі № 640/687/19, від 09.05.2023р. по справі № 200/4951/22.

Крім того, в ухвалі Верховного Суду від 22.10.2018 по справі №826/3582/17 зазначено, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення з позовною заявою до відповідного адміністративного суду.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Викладені вище міркування засвідчують, що до Заяви не додано документів, які б підтверджували волевиявлення ОСОБА_1 на надання повноважень адвокату Поліщук Олегу Леонтійовичу щодо його представництва у Харківському окружному адміністративному суді, а тому суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню як така, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Тому підлягає застосуванню п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4-12, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:

1. Заяву - повернути.

2. Роз`яснити, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали надіслати особі, яка подала заяву разом з заявою та доданими до неї документами.

4. Роз`яснити, що ухвала підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України (протягом 15 днів з дати прийняття, тобто підписання); набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України (негайно після підписання).

Суддя О.В. Старосєльцева