Справа № 380/14639/23
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області.

Обставини справи:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» з вимогою визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ДПС у Львівській області №11782/13-01-04-07 від 14.11.2022 року про застосування до ТОВ «КН Мілтон» штрафних санкцій в сумі 147310,78 гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Головним управлінням ДПС у Львівській області проведено камеральну перевірку, за наслідками якої складено акт від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245 «Про результати камеральної перевірки дотримання вимог п.192.1 ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ. Камеральною перевіркою встановлено, що в порушення п.201.10 ст.201 розділу II Податкового кодексу України платником несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних №9 від 18.07.2022 на суму ПДВ за податковою накладною - 806207,83 гривень, №11 від 21.07.2022 на суму за податковою накладною - 666900,00 гривень. Кількість протермінованих днів становить 2 дні.

На підставі акта прийнято податкове повідомлення-рішення №11782/13-01-04-07 від 14.11.2022 про застосування штрафних санкцій в розмірі 147310,78 гривень за порушення термінів реєстрації податкових накладних, яке в порядку ст.56 Податкового кодексу України оскаржено в адміністративному порядку.

Рішенням ДПС України від 17.03.2023 №6603/6/99-00-06-03-01-06 про результати розгляду скарги, з врахуванням рішення ДПС України про продовження розгляду скарги від 30.01.2023 №2222/6/99-00-06-03-01-06, відмовлено у задоволенні скарги та залишено без змін податкове повідомлення-рішення №11782/13-01-04-07 від 14.11.2022 про застосування штрафних санкцій в розмірі 147310,78 гривень.

Зазначає, що рішення ДПС України від 17.03.2023 №6603/6/99-00-06-03-01-06 про результати розгляду скарги не отримало своєчасно, у зв`язку з чим, окремим листом звернулось до ДПС України вважати задоволеною на користь платника податку скаргу датою завершення процедури адміністративного оскарження - 19.03.2023, а оскаржуване податкове повідомлення -рішення таким, яке скасоване відповідно до ст.56 ПК України, позаяк на адресу не було надіслано остаточне рішення по суті за результатами розгляду скарги.

Листом ДПС України від 10.05.2023 №11623/6/99-00-06-03-01-06 (отриманий 22.05.2023) повідомлено про те, що скарга за результатами розгляду скарги надіслана скаржнику засобами поштового зв`язку 17.03.2023, проте була повернута адресату за строком зберігання. Одночасно з цим листом отримано повний текст рішення про результати розгляду скарги, а також копії квитанцій та реєстр поштових відправлень.

Позивач не погоджується із висновками акта камеральної перевірки та застосованими на підставі нього штрафними (фінансових) санкціями, оскільки вважає, що з боку товариства не було вчинено жодних правопорушень. Податкові накладні №9 від 18.07.2022 та №11 від 21.07.2022 були складені та надіслані товариством до податкового органу засобами телекомунікаційного зв`язку за допомогою ліцензованого програмного забезпечення «МЕ.ООС» для реєстрації в ЄРПН у строк, встановлений пунктом 201.10 ПК, а саме - 15.08.2022, що підтверджується відповідними квитанціями, з зазначеною в них датою надсилання - 15.08.2022 року, а збій програмного забезпечення та технічна помилка роботи Єдиного реєстру податкових накладних унеможливило доставку цих податкових накладних вчасно для проведення їх реєстрації в електронній системі, за що платник податку не може нести відповідальність. Крім того, збій в системі прослідковувався і 16.08.2022, коли позивач повторно надсилав на реєстрацію податкові накладні, однак, система не приймала, видаючи в квитанцію зашифровану інформацію з ієрогліфами.

Позивач вважає, що до нього неправомірно, без належного дослідження обставин застосовано штрафні санкції, а тому винесене податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07 є протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 30 червня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 26 вересня 2023 року в задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено.

Ухвалою суду від 26 вересня 2023 року у задоволенні клопотань відповідача про перехід в загальне позовне провадження та розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

Відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що проведено камеральну перевірку ТОВ «КН Мілтон» щодо дотримання вимог п.201.10 ст.201 ПК України. За результатами перевірки встановлено, що ТОВ «КН Мілтон» відповідно до ст.200.10 ст.201 та п.п. 69.1, 6911 п.69 підр.10 розд. Х перехідних положень ПК України порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних. На підставі акта камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245, Головним управлінням ДПС у Львівській області винесено податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07 про нарахування штрафних санкцій на загальну суму 147310,78 гривень.

Зазначає, що у відповідності до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України, Єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (а саме ДФС України), в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами. З положення цієї норми випливає, що дані Єдиного реєстру податкових накладних відносяться до об`єкта камеральної перевірки. Головне управління ДПС у Львівській області проаналізувавши дані саме цього реєстру, у ході проведення камеральної перевірки виявило порушення ТОВ «КН Мілтон» порядку реєстрації податкових накладних, що і стало підставою для накладення штрафу.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних. Реєстрація таких у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Наголошує, що дані спеціалізованого програмного забезпечення «M.E.DOС» є неналежним та не може бути достовірним доказом фіксації дати та часу реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки дата та час зазначені у витягах наданих позивачем можуть відрізнятися від фактичних, у зв`язку з тим, що такі залежать від системних налаштувань комп`ютерної системи позивача, тому такі не є належними та допустимими доказами виконання позивачем обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних.

Враховуючи наведене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій зазначає, що у зв`язку з незалежних від нього причин, фактично було порушено терміни реєстрації ПН/РК, передбачені п.201.10 ст.201 ПК України, а саме збій в роботі системи реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі.

Зазначає, що покликання податкового органу на те, що скріншоти з комп`ютерної програми «M.E.Doc» не є належним та допустимим доказом у справі - суперечать правовим висновкам, викладеним Верховним Судом у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16 та від 20.10.2020 у справі №620/817/19, де Верховний Суд вже визнавав скріншоти належними та допустимими доказами.

Більше того, наведені у відзиві мотиви щодо можливої невідповідності дати та часу відправки податкової накладної пов`язане з комп`ютерним налаштуванням програми, є нічим іншим, як особистим припущенням посадової особи, яке нічим не доводиться, а факт начебто невідповідності дати та часу формування та відправки документу з використанням комп`ютерної програми «M.E.Doc» не спростовується відповідачем жодним належним і допустимим доказом, а тому не можуть братись до уваги судом, оскільки носять характер суб`єктивних суджень. Спростовуючи такі аргументи, зазначає, що жодного особистого втручання в систему «M.E.Doc» з боку позивача не відбувалось, налаштування дати та часу в системі «M.E.Doc» синхронізується з налаштуваннями на комп`ютері, і не потребую додаткового (ручного)втручання.

Наголошує, що підтвердженням саме існування збою в системі Реєстрації податкових накладних свідчать протоколи перевірок руху документа, які формуються автоматично в системі «M.E.Doc» до кожної податкової накладної і є належними доказами, за правовими висновками Верховного Суду. Із змісту протоколу руху документа/звіта зі скріншотів програми від 15.08.2022 щодо спірних податкових накладних вбачається, по податковій накладній №9 від 18.07.2022 року: « 15.08.2022 11:11 Підписано бухгалтером», « 15.08.2022 11:11 Підписано печаткою», « 15.08.2022 11:12 Очікується доставка», « 16.08.2022 21:54 Очікується доставка», « 17.08.2022 13:57 Повідомлення», « 17.08.2022 13:57 Квитанція №1», аналогічна інформація міститься в протоколі руху по податковій накладній №11 від 21.07.2022.

Відтак, через неналежну роботу системи електронної реєстрації податкових накладних саме в ці дні відбувалась неможливість зареєструвати податкові накладні, у зв`язку з чим відсутні підстави для притягнення до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, тому винесене податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07 є протиправним.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» (далі- ТОВ «КН Мілтон»/позивач) є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 42445245.

Позивач перебуває на податковому обліку Головного управління ДПС у Львівській області, що не заперечується та не спростовується сторонами.

ТОВ «КН Мілтон» 15.08.2022 подано на реєстрацію податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: №9 від 18.07.2022 на суму ПДВ - 806207,83 гривень, №11 від 21.07.2022 на суму ПДВ - 666900,00 гривень.

Податкова накладна №9 від 18.07.2022 виписана на ТОВ «Преміум Компані» на суму ПДВ - 806207,83 гривень та відправлена для реєстрації в ЄРПН 15.08.2022 об 11.12 год., про що свідчить квитанція про відправку, в якій зазначається, що система працювала на етапі «Очікується доставка».

Податкова накладна №11 від 21.07.2022 виписана на ТОВ «Преміум Компані» на суму ПДВ - 666900,00 гривень та відправлена для реєстрації в ЄРПН 15.08.2022 о 13.04 год., про що свідчить квитанція про відправку, в якій зазначається, що система працювала на етапі «Очікується доставка».

Фахівцем Головного управління ДПС у Львівській області проведено камеральну перевірку дотримання вимог п.192.1 ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, про що складено акт №11217/13-01-04-07/42445245 від 12.10.2022.

Згідно висновку акту камеральної перевірки встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, штрафна санкція становить 147310,78 гривень.

Позивачем на акт камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245 подано заперечення від 26.10.2022.

Головне управління ДПС у Львівській області листом від 10.11.2022 №20386/6/13-01-04-07 повідомило, що заперечення ТОВ «КН Мілтон» від 26.10.2022 на акт камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245 прийнято до уваги, але аргументи наведені в запереченні не спростовують висновки акту камеральної перевірки.

На підставі акту камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245, Головним управленням ДПС у Львівській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 форми «Н» №11782/13-01-04-07 за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ та застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 147310,78 гривень.

Відповідно до додатку до податкового повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07, кількість днів порушення термінів реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН складає - 2 дні; розмір штрафу складає - 10%.

ТОВ «КН Мілтон» звернулось до Державної податкової служби України зі скаргою на податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07.

Рішенням Державної податкової служби України від 30.01.2023 №2222/6/99-00-06-03-01-06 про продовження строку розгляду скарги, продовжено строк розгляду скарги до 18.03.2023 (включно).

Позивач не отримавши рішення за результатами розгляду скарги на податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07 звернувся до Державної податкової служби України з заявою-зверненням щодо надання відповіді за результатами розгляду скарги.

Листом від 10.05.2023 №11623/6/99-00-06-02-02-06 Державна податкова служба України надала відповідь на заяву-звернення та додала до листа рішення про результати розгляду скарги.

Рішенням Державної податкової служби України від 17.03.2023 №6603/6/99-00-06-03-01-06 про результати розгляду скарги, податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 №11782/13-01-04-07 залишено без змін, а скаргу без задоволення.

Позивач, не погоджується з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, вважаючи його незаконним, безпідставним та необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Виключно законами України встановлюються, зокрема, податки і збори (п.1. ч.2 ст.92 Конституції України).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі ПК України).

Згідно з пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Підпунктом 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.62.1 ст.62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Відповідно до п.71.1 ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.73.3 ст.73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Згідно з п.75.1 ст.75 ПК України, органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.

Відповідно до абз.2 пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 76.1 ст.76 ПК України встановлено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з п.76.2 ст.76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2 ст.86 ПК України встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Судом не встановлено порушень з боку Головного управління ДПС у Львівській області щодо підстав для проведення камеральної перевірки та повідомлення ТОВ «КН Мілтон» про результати проведення камеральної перевірки.

Згідно з п. 86.8. ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Зі змісту акту камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245 судом встановлено порушення ТОВ «КН Мілтон» граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, у зв`язку з чим застосовано штрафні санкції у розмірі 147310,83 гривень.

На підставі акту камеральної перевірки від 12.10.2022 №11217/13-01-04-07/42445245, Головним управленням ДПС у Львівській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.11.2022 форми «Н» №11782/13-01-04-07 за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ та застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 147310,78 гривень.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст.201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно п.120-1.1 ст.120 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Отже ПК України визначено обов`язок платника податку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування, та у разі порушення визначених законодавством граничних строків для такої реєстрації застосовуються штрафні санкції.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає що у зв`язку з незалежних від нього причин, фактично було порушено терміни реєстрації ПН/PK, передбачені п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН.

Згідно п.5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п.п. 11-15 Порядку після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.

За результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

При цьому, за п. 3 Порядку операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Таким чином, як ПК України, так і Порядком передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення їх перевірки платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування протягом операційного дня.

Враховуючи вищевикладені норми Податкового кодексу України та Порядку №1246, квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в усіх без виключення випадках, при направленні платником податків податкових накладних/розрахунків коригування для реєстрації має бути надіслана платнику податків до 20 години того ж дня.

Спірним питанням у даних правовідносинах є встановлення порушення строків реєстрації двох податкових накладних вказаних в акті перевірки та відображених в податковому повідомленні-рішенні.

Судом встановлено, що 15.08.2022 ТОВ «КН Мілтон» в межах операційного дня (зокрема з 11:12 год. до 13:04 год.) за допомогою програмного забезпечення «M.E.Doc» по «прямому з`єднанню» направило в електронному форматі до Державної податкової служби України для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкові накладні від 18.07.2022 №9 та від 21.07.2022 №11.

На підтвердження зазначених обставин до позовної заяви надано протоколи руху документа/звіта зі скріншотів програми від 15.08.2022, де щодо податкової накладної:

- від 18.07.2022 №9 зазначено: « 15.08.2022 11:11 Підписано бухгалтером», « 15.08.2022 11:11 Підписано печаткою», « 15.08.2022 11:12 Очікується доставка», « 16.08.2022 21:54 Очікується доставка», « 17.08.2022 13:57 Повідомлення», « 17.08.2022 13:57 Квитанція №1»;

- від 21.07.2022 №11 зазначено: « 15.08.2022 13:04 Підписано бухгалтером», « 15.08.2022 13:04 Підписано печаткою», « 15.08.2022 13:04 Очікується доставка», « 16.08.2022 21:55 Очікується доставка», « 17.08.2022 13:57 Повідомлення», « 17.08.2022 13:57 Квитанція №1».

Зазначені роздруковані скріншоти файлів є належними та допустимими доказами, про що неодноразово зазначав Верховний Суд у висновках, викладених в постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Отже, податкові накладні від 18.07.2022 №9, від 21.07.2022 №11 позивачем були подані на реєстрацію 15.08.2022, однак квитанції про їх прийняття надійшли лише 17.08.2022.

Таким чином, порушення строків надсилання платнику податків квитанції про прийняття податкових накладних призвело до порушення строків реєстрації відповідних податкових накладних, оскільки станом на кінець операційного дня позивач не отримав інформації про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації накладних.

В свою чергу п.201.10 ст.201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Тобто, якщо до 20 години операційного дня, в який платником податків було направлено податкові накладні для їх реєстрації, йому не було надіслано квитанцію, відповідні податкові накладні вважаються зареєстрованими у цей день.

Аналогічну правову позицію було викладено Верховним Судом у постановах від 23.01.2018 у справі №806/832/17, від 22.11.2018 у справі №813/815/18, від 10.06.2019 у справі №802/1825/16-а, від 03.04.2020 у справі №160/5380/19, від 04.06.2020 у справі №560/1570/19, від 15.07.2021 у справі №640/12237/19, від 28.09.2022 у справі №200/4176/20-а, від 08.12.2022 у справі №340/2210/19, від 03.05.2023 у справі №580/1728/20.

Таким чином, суд дійшов висновку про направлення позивачем на реєстрацію 15.08.2022 податкових накладних в межах операційного дня та своєчасного виконання своїх зобов`язань, передбачених податковим законодавством з реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.109.1 ст.109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

При розгляді справ щодо накладення податковими органами штрафних санкцій на платника податків суд повинен встановити наявність чи відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові від 30.01.2018 у справі №815/2745/17, від 03.05.2018 у справі №818/1070/17, від 26.06.2018 у справі №808/2127/17, від 29.04.2021 у справі №640/18870/19, від 06.12.2021 у справі №200/2099/20-а, від 20.07.2023 у справі №500/1322/20 платник податків може нести відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних лише якщо така несвоєчасна реєстрація зумовлена його винними діями.

Також, суд звертає увагу, що в постанові від 14.02.2019 у справі №809/1040/17 Верховний Суд встановив: «...Суд касаційної інстанції зауважує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Оскільки судами встановлено, що позивач не допустив протиправних дій у даному випадку, тому навіть за умови відсутності у відповідача відомостей про дату виконання позивачем встановленого законом обов`язку з реєстрації податкової накладної, останній не підлягає притягненню до відповідальності.

За таких обставин, Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що ТОВ «Інжиніринг Систем» вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії з реєстрації податкових накладних, однак невчасна їх реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, а відтак не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Суд касаційної інстанції також погоджується з судами попередніх інстанцій про те, що доводи контролюючого органу на те, що платник повинен розрахувати всі ризики, пов`язані з роботою електронної системи та врахувати те, що відповідач повинен мати достатньо часу на проведення перевірки податкових накладних на відповідність не заслуговують на увагу, оскільки Порядком не встановлено будь-яких обмежень платнику у надсиланні податкових накладних для реєстрації в останній день 15-денного строку...».

Відповідно ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що надані відповідачем квитанції №1 про реєстрацію податкових накладних (від 18.07.2022 №9 та від 21.07.2022 №11) 17.08.2022 не спростовуються встановлених судом обставин направлення позивачем на реєстрацію податкових накладних саме 15.08.2022.

Таким чином, реєстрація податкових накладних Державною податковою службою України 17.08.2022 не може слугувати підставою для покладення на позивача відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.

На думку суду, зі свого боку позивачем були виконані всі можливі дії для своєчасної реєстрації ПН/РК.

Разом з тим, судом встановлено, що з моменту направлення позивачем на реєстрацію податкових накладних об 11:12 год. та 13:04 год. і до кінця операційного дня 15.08.2022 квитанції про прийняття або неприйняття податкових накладних позивачу не надходили, отже в силу п.201.10 ст.201 ПК України такі податкові накладні вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх надіслання.

Суд звертає увагу, що законодавець передбачив можливість застосування до платника податків наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених ст.120-1 ПК України, лише за наявності його вини. При цьому, не направлення відповідачем квитанції з невідомої причини свідчить про прийняття ПН/РК та, відповідно, незалежної від позивача, свідчить про відсутність вини суб`єкта господарювання.

Отже, суд дійшов висновку про те, що позивачем вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації податкової накладної, що підтверджено належними доказами. Наведене виключає висновок про наявність у діях позивача, як платника податку, порушень діючого законодавства України щодо порушення реєстрації податкових накладних.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не було порушено встановлений граничний строк реєстрації двох податкових накладних від 18.07.2022 №9 та від 21.07.2022 №11, тому відсутні підстави для застосування відповідачем штрафних санкцій, передбачених п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.

Посилання відповідача на те, що дата та час відправлення, що фіксується КП «М.Е.DOC» залежить від систематичних налаштувань дати та часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документа, та зазначається у вкладці «Очікується доставка», а отже, дата та час, зазначені у витягах з програмного забезпечення, які надані позивачем, можуть відрізнятися від фактичних, оскільки такі залежать від системних налаштувань комп`ютерної програми позивача, у зв`язку з чим такі не є належними та допустимими доказами виконання позивачем обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних, суд оцінює критично, оскільки незважаючи на дату та час, які налаштовані на робочому столі користувача ПК, під час підписання та відправлення податкової накладної на реєстрацію використовуються реальні дата та час.

Стосовно аргументів відповідача про те, що позивачем не надано належних та допустимих доказів наявності збоїв у роботі сервера Державної податкової служби України, суд зазначає, що відсутність факту направлення позивачу протягом операційного дня квитанції про прийняття або неприйняття податкових накладних не може беззаперечно свідчити про наявність збоїв у роботі сервера ДПС, а може бути пов`язана також з іншими непередбачуваними обставинами. Однак у будь-якому випадку такі обставини не залежать від волі позивача, з огляду на належне підтвердження ним факту направлення на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом операційного дня у межах граничних строків реєстрації, визначених ст.201 ПК України.

Щодо доводу відповідача про те, що позивачем не пред`явлено суду доказів вжиття усіх залежних від нього заходів з метою своєчасного виконання обов`язку щодо реєстрації спірних податкових накладних в Єдиному реєстрі, то такі є помилковими, оскільки спростовуються доданими позивачем до позовної заяви знімками екрана, які суд оцінив та надав їм оцінку.

Щодо інших доводів сторін, якими вони обґрунтовують свої позиції, то суд виходить із пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки у даній справі оспорюються рішення прийняті відповідачем, суб`єктом владних повноважень, суд відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України, перевіряє чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленим статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З урахуванням вищенаведених норм чинного законодавства та фактичних обставин справи суд дійшов висновку, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при ухваленні рішень діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дія), що призвело до безпідставного прийняття податкового повідомлення-рішення.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Товариством з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» при подачі даного позову сплачено судовий у розмірі 2684,00 гривень, про що свідчить платіжна інструкція кредитового переказу коштів №344 від 21.06.2023 на суму 2684,00 гривень.

Судовий збір відповідно до ст. 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області в сумі 2684,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

ухвалив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області форми «Н» від 14.11.2022 року №11782/13-01-04-07 на суму штрафу в розмірі 147310,78 гривень.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КН Мілтон» (79034, м. Львів, вул. Навроцького, буд. 10, офіс 301, ) з Головного управління ДПС у Львівській області (79026, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 35, код ЄДРПОУ ВП 43968090) за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 2684,00 гривень (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні, 00 копійок).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 26.09.2023.

Суддя Коморний О.І.