Справа № 580/7585/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року справа № 580/7585/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу № 580/7585/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Черкаського апеляційного суду (вул. Верхня Горова 29, м. Черкаси, 18000, ), голови Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 (вул. Верхня Горова 29, м. Черкаси, 18000, ) про визнання бездіяльністі протиправною та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА

23.08.2023 вх. № 35421/23 позивач ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Черкаського апеляційного суду, голови Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 просить:

- визнати протиправними дії Черкаського апеляційного суду щодо надання неповної інформації, недостовірної та часткової відмови у наданні інформації на інформаційний запит ОСОБА_1 від 16.08.2023;

- зобов`язати Черкаський апеляційний суд Черкаської області надати повну та достовірну інформацію на інформаційний запит від 16.08.2023 ОСОБА_1 на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 з урахуванням висновків суду;

- заборонити голові Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 перешкоджати наданню інформації на інформаційний запит ОСОБА_1 від 16.08.2023.

28.08.2023 ЄДРСР 113098910 відкрите спрощене провадження у справі. Згідно з частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позовні вимоги мотивовані тим, що 16.08.2023 ОСОБА_1 подала до Черкаського апеляційного суду інформаційний запит (позивач у позові помилково зазначає: запит зареєстровано - 11.07.2023, проте номер зазначає правильно - за №ЕП-1833/23-Вх), де просила: надати повну інформацію про розмір суддівської винагороди за період 2020-2022, копії декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 та членів сім`ї. Відповідь на запит направити у встановлений строк на електронну адресу та лист - на поштову адресу. Позивач вважає надану інформацію у листі від 17.08.2023 неповною, недостовірною та такою, що свідчить про часткову відмову у наданні інформації по суті, а саме щодо змісту: «В Черкаському апеляційному суді не відображена і не задокументована будь-якими засобами чи на будь-яких носіях запитувана Вами інформація щодо декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду».

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав 11.09.2023 вх. №38605/23 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначає, що 16.08.2023 до Черкаського апеляційного суду надійшов інформаційний запит ОСОБА_1 про надання інформації щодо розміру суддівської винагороди за період 2020-2022 (помилково зазначає 2023), копії декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 та членів його сім`ї. Відповідач у відзиві зазначає, що 17.08.2023 надана відповідь №07-23/68/2023 про розмір нарахованої суддівськї винагороди судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 за 2020-2022 роки, проте щодо надання копій декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 та членів його сім`ї повідомлено, що в Черкаському апеляційному суді не відображена і не задокументована будь-якими засобами чи на будь-яких носіях запитувана інформація. У відзиві зазначається, що надання відповідей на всі запитання «трискладового тесту» з метою розгорнутого викладення у відповіді на запит, можливий лише за наявності такої інформації у розпорядника інформації - у Черкаського апеляційного суду відсутні відомості щодо подачі суддями декларацій про доходи.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що 16.08.2023 ОСОБА_1 на електронну пошту Черкаського апеляційного суду Черкаської області направлений інформаційний запит від 16.08.2023 (зареєстрований 16.08.2023 №ЕП-1833/23-Вх) щодо отримання інформації про розмір суддівської винагороди за період 2020-2022, копії декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 та членів сім`ї.

17.08.2023 Черкаський апеляційний суд надав відповідь №07-23/68/2023 на інформаційний запит ОСОБА_1 від 16.08.2023 і зазначив: розмір нарахованої суддівської винагороди судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 за 2020 рік складає 2085543,82 грн, за 2021 рік - 2872027,21 грн, за 2022 - 3520832,24 грн» та додав розрахункові листи за 2020-2022 роки. В Черкаському апеляційному суді не відображена і не задокументована будь-якими засобами чи на будь-яких носіях запитувана Вами інформація щодо декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судду ОСОБА_2 та членів його сім`ї, у зв`язку з чим надати її не виявляється можливим». Відповідь на запит направлена у встановлений строк на електронну адресу, а лист - на поштову адресу,? що сторонами визнається (не заперечується).

Позивач вважає надану інформацію неповною, недостовірною та такою, що свідчить про часткову відмову у наданні інформації.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши аргументи позивача і врахувавши відсутність відзиву на позовну заяву щодо обставин справи, перевіривши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Конституцією України передбачено (частина 2 статті 19), що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно із ст. 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Право бути почутим, або право голосу, є одним із ключових принципів процесуальної справедливості. Ним вимірюється повага до особи, до її гідності, причому не тільки під час якогось процесу. Цей принцип є важливим під час вирішення процедурних питань в управлінській сфері. Якщо право особи бути почутою не забезпечується, то не виконується й процесуальна справедливість, значить, будь-який акт чи дія органів публічної влади є нікчемними (М.Білак. З повагою до особи / https://zib.com.ua/ua/print/132873-osnovni_principi).

Згідно зі ст.5 Закону України «Про інформацію» від 02.10.1992 № 2657-XII кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Згідно ст.20 Закону № 2657-XII за порядком доступу інформація поділяється на відкриту та інформацію з обмеженим доступом. Будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом. Інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація (ст.21 Закону № 2657-XII).

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що перебуває у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес, регулюється законом «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI. Згідно з пп.1 та 4 ч.1 ст.3 Закону № 2939-VI право на доступ до публічної інформації гарантується в тому числі обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом. Доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію (ст.5 Закону № 2939-VI). Розпорядники інформації, до яких згідно із ч.1 ст.13 цього закону належать суб`єкти владних повноважень, зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність і об`єктивність наданої інформації та оновлювати оприлюднену інформацію (п.6 ч.1 ст.14 Закону № 2939-VII). Вичерпний перелік випадків, коли розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту про надання інформації, установлений ч.1 ст.22 закону № 2939-VI: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до ч.2 ст.6 цього закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені ст.21 цього закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених ч.5 ст.19 цього закону. Відповідно до п.3 ч.4 ст.22 відмова в задоволенні запиту на інформацію повинна бути мотивованою. Згідно з п.1 ч.3 статті 10 Закону № 2939-VІ розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов`язані надавати її безперешкодно і безкоштовно на вимогу осіб, яких вона стосується, крім випадків, передбачених законом. Відповідно до статті 19 Закону № 2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Згідно з ч.1 ст. 20 Закону № 2939-VI розпорядник інформації зобов`язаний надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. Відповідно до ст. 23 Закону № 2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі № 9901/35/19 особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Верховний Суд у справі № 9901/598/19 висновує: відмова в наданні інформації з підстав, які не встановлені законом, так само як і відмова без обґрунтування наявності таких підстав шляхом застосування «трискладового тесту» є неправомірною. Визначальною ознакою публічної інформації є те, що вона по своїй суті є заздалегідь готовим зафіксованим на певному носії продуктом, отриманим або створеним виключно суб`єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов`язків та володіти яким у подальшому може будь-який розпорядник публічної інформації, навіть якщо він не є суб`єктом владних повноважень.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, оцінивши докази, зазначає таке.

У прохальній частині запиту від 16.08.2023 ОСОБА_1 просила надати: копії декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судді Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 та членів сім`ї.

Черкаський апеляційний суд надав відповідь №07-23/68/2023 на інформаційний запит ОСОБА_1 від 16.08.2023, де зокрема повідомив, що у Черкаському апеляційному суді не відображена і не задокументована будь-якими засобами чи на будь-яких носіях запитувана Вами інформація щодо декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру судду ОСОБА_2 та членів його сім`ї, у зв`язкку з чим надати її не виявляється можливим.

Розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача.

Суд враховує, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 13 Закону №2939 розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання. 26.10.2014 набрав чинності Закон України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ. Відповідно до підпункту 1 пункту 1 рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» система подання та оприлюднення відповідно до Закону №1700-VIІ декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу 01.09.2016. Згідно із частиною 1 статті 4 Закону №1700-VIІ Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3 затверджений Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який визначає процедуру формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до пункту 3 Порядку ведення Реєстру здійснює Національне агентство, програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру. Усі документи, які суб`єкт декларування подав до Реєстру, зберігаються в Реєстрі й автоматично оприлюднюються (за винятком конфіденційної інформації) у публічній частині Реєстру відповідно до цього Порядку (пункт 1 ІІ Розділу Порядку). Декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування формуються в Єдиному державному реєстрі, ведення якого здійснює Національне агентство з питань запобігання корупції, та яке є держателем Реєстру.

Суд визнає обгрунтованими твердження (доводи) позивача, що надана на його запит інформація не може вважатися повною. Суд встановив, що відповідачем не надано відповіді по кожному питанню у межах наданих йому законом повноважень та у встановленому законом порядку, що в свою чергу суперечить вимогам Законом України «Про доступ до публічної інформації», яким встановлено обов`язок розпорядника інформації надати відповідь, проте відповідач не з усіх поставлених запитувачем питань у відповідній редакції запиту надав повну інформацію, чим не сприяв у визначенні змісту запитуваного.

01.12.2020 набрала чинності Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів (Тромська конвенція), що встановлює мінімальний набір стандартів для належної справедливої обробки запитів на доступ до офіційних документів. Під поняттям «офіційні документи» розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів (ст.1). У доступі до офіційного документу може бути відмовлено: (і) якщо, незважаючи на сприяння державного органу, запит залишається занадто невизначеним, щоб дозволити ідентифікувати офіційний документ, або (іі) якщо запит є явно невиправданим (ч.5 ст.5).

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, що є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Обраний позивачем спосіб захисту не усуває юридичного конфлікту та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб - визнати протиправними дії Черкаського апеляційного суду щодо надання неповної інформації, недостовірної та часткової відмови у наданні інформації на інформаційний запит ОСОБА_1 від 16.08.2023 одночасно без конкретизації недостовірності неможливо ефективно захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним, позаяк не йдеться про наслідок реагування з метою захисту, що передбачений у п.3 ч.1 ст.5 КАС України: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

Верховний Суд у справі № 640/16224/19 (провадження № К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Критеріями, що впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти під час прийняття рішення на власний розсуд. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 22.12.2018 у справі № 804/1469/17 та від 10.04.2019 у справі № 826/11251/18.

Суд не виявив відомостей про скерування відповідачем запиту ОСОБА_1 у частині отримання копій декларацій до держателя Реєстру (https://nazk.gov.ua/uk/novyny/dostup-do-reyestru-deklaratsij-tymchasovo-obmezheno/ обмежено функціонує у частині правил оприлюднення інформації в умовах дії режиму воєнного стану) у контексті сприяння особі в реалізації права на отримання інформації, позаяк відповідач не продемонстрував і не підтвердив доказами вжиття заходів щодо з`ясування змісту запиту стосовно судді і членів сім`ї, тому визнає протиправною бездіяльність Черкаського апеляційного суду під час розгляду запиту позивача від 16.08.2023.

Суд враховує, що у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками розгляду запиту/звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єктом звернення дотримано усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення або вчинити певні дії.

Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання суб`єктом звернення усіх визначених законом умов або під час прийняття такого рішення суб`єкт має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду.

Згідно з вимогами ст.245 КАС України під час вирішення справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Верховний Суд України у справі №826/14553/13-а ЄДРСР 58928590 щодо запиту про отримання публічної інформації - завірених копій декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру зазначив: ухвалення різних за змістом судових рішень матиме місце в разі, коли суд (суди) касаційної інстанції при розгляді двох чи більше справ за тотожних предмета спору, підстав позову та за аналогічних обставин і однакового матеріально-правового регулювання спірних правовідносин дійшов (дійшли) протилежних висновків щодо заявлених позовних вимог.

Суд бере до уваги, що обмеженому доступу належить певна інформація, а не офіційний документ (якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений).

Верховний Суд у справі № 817/2717/15 зауважує, що правильними є висновки судів попередніх інстанцій, що зазначену інформацію у деклараціях варто відносити до інформації з обмеженим доступом лише щодо відомостей про: ідентифікаційний код, серію та номер паспорта громадянина України, реєстрацію місця проживання, дату народження, місцезнаходження об`єктів, що наводяться у декларації.

Відповідно до частини п`ятої статті 6 Закону №2939-VI передбачаються випадки, коли інформація про розпорядження бюджетними коштами може бути віднесена до таємної: таємні видатки відповідно до статті 31 Бюджетного кодексу України; окрема інформація про закупівлі товарів, робіт і послуг становить державну таємницю відповідно до Закону України «Про державну таємницю»; випадки, передбачені частиною другою статті 23 Закону України «Про основи національного спротиву».

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, що відповідає характеру встановленого порушення. Враховуючи повноваження суду під час вирішення справи у співставленні з позовними вимогами та змістом сформованої прохальної частини запиту позивача від 16.08.2023, достатнім способом захисту прав позивача є визнання протиправною бездіяльності під час розгляду запиту ОСОБА_1 про отримання публічної інформації від 16.08.2023 №ЕП-1833/23-Вх та зобов`язання Черкаського апеляційного суду повторно розглянути запит з урахуванням оцінки наданої судом у рішенні, тому суд дійшов висновку про наявні підстави для задоволення позову частково.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до ст.139 КАС України судові витрати стягненню не належать (копія довідки до акта МСЕК серії 12ААВ №636184 - ОСОБА_1 має ІІ групу інвалідності безтерміново).

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72-77, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Черкаського апеляційного суду під час розгляду запиту ОСОБА_1 від 16.08.2023 №ЕП-1833/23-Вх.

Зобов`язати Черкаський апеляційний суд повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 16.08.2023 №ЕП-1833/23-Вх з урахуванням оцінки наданої судом у мотивувальній частині рішення.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Судові витрати не розподіляються.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити учасникам справи.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідачі: Черкаський апеляційний суд, голова Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 [вул. Верхня Горова 29, м. Черкаси, 18000, ].

Судове рішення складене 27.09.2023.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА