Справа № 240/19570/23
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2023-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Житомир справа № 240/19570/23

категорія 102020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Попової О. Г., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області щодо ненадання в повному обсязі запитуваної інформації відповіді на запит від 13.02.2023;

- зобов`язати Брусилівську селищну раду Житомирського району Житомирської області надати відповідь на запит від 13.02.2023 в повному обсязі запитуваної інформації.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 13 лютого 2023 року звернувся до відповідача із запитом до відповідача, в якому просив надати інформацію в письмовому вигляді про те, скільки коштів орендної плати сплачено ТОВ "АНТАРЕС АГРО" згідно договору оренди від 21.05.2021 за земельну ділянку кадастровий номер :3:000:8104 згідно договору за період з 21.05.2021 по 31.12.2021 та за період з 01.01.2022 по 31.12.2022, однак отримав відмову, яка містить рекомендації щодо належних адресатів даного звернення.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного від 11.07.2023 позов прийнято до провадження, призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

Через відділ документального забезпечення суду від Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області на адресу суду надійшов відзив, у якому відповідач просить в задоволенні позову відмовити. Зазначає, що Брусилівська селищна рада як орган місцевого самоврядування не наділена повноваженнями щодо обліку надходжень у вигляді плати за землю (орендної плати). Стосовно розпорядника інформації щодо присвоєного юридичній особі коду ЄДРПОУ є виключно територіальні органи Держстату, а держатель Єдиного державного реєстру - Міністерство юстиції України та сама юридична особа. Відтак, на думку відповідача, законні підстави для задоволення позову відсутні.

25.08.2023 позивачем подано відповідь на відзив.

На підставі пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні)

Судом встановлено, що позивач 13 лютого 2023 року звернувся із запитом до Брусилівської селищної ради в порядку Закону України «Про інформацію» та Закону України «Про доступ до публічної інформації» на отримання публічної інформації. Зі змісту запиту встановлено, що з листа Брусилівської селищної ради від 06 лютого 2023 року №52 зазначено, що земельну ділянку за кадастровим номером :03:000:8104 передано у користування згідно договору від 21 травня 2021 року. У зв`язку з цим, позивач просить надати інформацію у письмовому вигляді скільки коштів сплачено ТОВ "АНТАРЕС АГРО" згідно договору оренди від 21.05.2021 за земельну ділянку кадастровий номер :3:000:8104 за період з 21.05.2021 по 31.12.2021 та за період з 01.01.2022 по 31.12.2022, крім того позивач просив надати інформацію щодо коду ЄДРПОУ ТОВ "АНТАРЕС АГРО" та підтвердити або спростувати, що зазначена земельна ділянка має грошову оцінку 271875,51 грн.

Листом від 17 лютого 2023 року за № 73, Брусилівська селищна рада повідомила позивача, що для проведення звірки зі сплати за оренду необхідно звернутися до ГУ ДПС у Житомирській області, а для отримання інформації стосовно коду ЄДРПОУ ТОВ "АНТАРЕС АГРО" необхідно звернутися до розпорядника такої інформації.

Вважаючи, що на запит від 13 лютого 2023 року відповідачем не надано інформацію, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Закон України «Про інформацію» від 02 жовтня 1992 року № 2657-XII з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин визначає, що кожен має право на вільне одержання, використання, поширення, зберігання та захист інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Статтею 1 цього Закону, що інформація це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес визначено положеннями Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року №2939-VI з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-VI).

Статтею 1 цього Закону закріплено, що публічна інформація це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Приписами частини 2 цієї правової норми передбачено, що обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Суд акцентує увагу на тому, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 3 Закону України №2939-VI, право на доступ до публічної інформації гарантується: обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

При цьому, обов`язковою умовою для реалізації такої гарантії є наявність у розпорядника такої інформації.

Відповідно до положень частини 1 статті 20 Закону України №2939-VI розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше 5 робочих днів з дня отримання запиту.

Щодо питання про надання інформації у письмовому вигляді скільки коштів сплачено ТОВ "АНТАРЕС АГРО" згідно договору оренди від 21.05.2021 за земельну ділянку кадастровий номер :03:000:8104 згідно договору за період з 21.05.2021 по 31.12.2021 та за період з 01.01.2022 по 31.12.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Податкового кодексу України у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - ПК України) він регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 12 ПК України визначені повноваження Верховної Ради України, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, сільських, селищних, міських рад та рад об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, щодо податків та зборів.

Відповідно до підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України, орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Підпунктом 14.1.147 цього встановлено, що плата за землю обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Відповідно до приписів пункту 288.1 статті 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.

Договір оренди земель державної і комунальної власності укладається за типовою формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пунктом 288.4 статті 288 ПК України розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

За приписами пункту 288.5 названої правової норми, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області.

Абзацом 4-7 підпункту 12.3.3 пункту 12.3 статті 12 ПК України передбачено, що відповідно до Бюджетного кодексу України контролюючі органи подають органам місцевого самоврядування у розрізі джерел доходів звітність:

- про суми нарахованих та сплачених податків та/або зборів, суми податкового боргу та надмірно сплачених до місцевих бюджетів податків та/або зборів на відповідних територіях щомісячно, не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним;

- про суми списаного безнадійного податкового боргу; суми розстрочених і відстрочених грошових зобов`язань та/або податкового боргу платників податків, які повинні бути сплачені до місцевих бюджетів на відповідних територіях; суми наданих податкових пільг, включаючи втрати доходів бюджету від їх надання, щокварталу, не пізніше 25 днів після закінчення звітного кварталу.

Порядок надання звітності в розрізі платників податків юридичних осіб органам місцевого самоврядування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 23 листопада 2020 року № 723 (далі Порядок №723).

Пунктом 4 Порядку №723К передбачено, що контролюючі органи надають органам місцевого самоврядування звітність у розрізі джерел доходів такого органу: про суми нарахованих та сплачених податків та/або зборів, суми податкового боргу та надмірно сплачених до місцевих бюджетів податків та/або зборів на відповідних територіях щомісяця, не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним; про суми списаного безнадійного податкового боргу; суми розстрочених і відстрочених грошових зобов`язань та/або податкового боргу платників податків, які повинні бути сплачені до місцевих бюджетів на відповідних територіях; суми наданих податкових пільг, включаючи втрати доходів бюджету від їх надання, щокварталу, не пізніше 25 днів після закінчення звітного кварталу.

Частиною 4 та абзацом 3 частини 5 статті 78 Бюджетного кодексу України передбачено, що місцевий фінансовий орган за участю органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, у процесі виконання місцевого бюджету за доходами здійснює прогнозування та аналіз доходів відповідного бюджету; органи, що контролюють справляння надходжень бюджету, забезпечують своєчасне та в повному обсязі надходження до місцевих бюджетів податків і зборів та інших доходів місцевих бюджетів відповідно до законодавства, а також здійснюють обмін відповідною інформацією з органами місцевого самоврядування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Для виконання покладених на них завдань органам місцевого самоврядування необхідно володіти повною інформацією про стан нарахування, сплати, податків і зборів до відповідних місцевих бюджетів, яка, крім інформації про фактичні надходження, має включати інформацію: про суми надміру сплачених зобов`язань, про податковий борг, про суми списаного податкового боргу, про розстрочені і відстрочені суми податкового боргу, як додаткових джерел надходжень та/або витрат бюджету х метою забезпечення об`єктивного підходу до планування дохідної частини місцевих бюджетів за джерелами та належного виконання затверджених показників за доходами.

З урахуванням наведеного нормативно-правового регулювання, орган місцевого самоврядування надає податковому органу інформацію по укладеним договорам оренди земельної ділянки. У свою чергу податковий орган володіє інформацією по сплаті всієї орендної плати за землю по кожному орендарю за весь період. Разом з тим, орендар може мати в оренді декілька земельних ділянок, що унеможливлює дослідження сплати орендної плати за конкретну земельну ділянку з кадастровим номером, як того просить позивач.

Суд зауважує, що між орендарем та органом місцевого самоврядування у зв`язку з укладенням договору оренди земельної ділянки виникають договірні відносини, які регулюються цивільним законодавством.......................... У зв`язку з цим, сторона договірних відносин може запропонувати провести звірку по оплаті за договором та встановити належну або неналежну оплату за ним. Разом з тим, суд наголошує, що виходячи з принципу свободи договору, у сторін наявне саме право, а не обов`язок на звірку..................

Отже, за відсутності у Брусилівської селищної ради такої інформації, вона не зобов`язана створювати таку інформацію у зв`язку із находженням запиту від позивача.

Однак, надаючи позивачу відповідь, відповідач не врахував наведені вище положення нормативно-правових актів та безпідставно зазначив про необхідність звернення до ГУ ДПС у Житомирській області.

Щодо прохання позивача про підтвердження або спростування того, що зазначена земельна ділянка має грошову оцінку 271875,51 грн, суд зазначає.

Пунктом 286.2 статті 286 ПК України визначено, що платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Згідно з пунктом 271.1 статті 271 Податкового кодексу України базою оподаткування земельним податком є: нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

Відповідно до п. 289.1 ст. 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Відповідно до приписів статті 13 Закону України «Про оцінку земель», нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок визначений статтею 18 вказаного Закону.

Частиною 1 та 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Абзацом 1 частини 4 статі 32 Закону України «Про Державний земельний кадастр» закріплено, що на підтвердження внесення до Державного земельного кадастру відомостей про державний кордон України, межі адміністративно-територіальних одиниць, нормативну грошову оцінку земель, розташованих в межах територій адміністративно-територіальних одиниць, обмеження у використанні земель, встановлені законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, містобудівною документацією, Державним кадастровим реєстратором безоплатно видається органу, який прийняв відповідне рішення, витяг з Державного земельного кадастру.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статі 38 Закону України «Про Державний земельний кадастр» відомості Державного земельного кадастру є відкритими та загальнодоступними, крім випадків, передбачених цим Законом, та надаються у формі витягів з Державного земельного кадастру.

З огляду на викладене розпорядником зазначеної інформації виступає саме орган, що здійснює ведення Державного земельного кадастру.

Розглядаючи запит позивача про надання коду ЄДРПОУ ТОВ "АНТАРЕС АГРО", відповідач у відповіді зазначає, що така інформація міститься у територіальних органах Держстату та держателя Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців Міністерства юстиції України, а тому Брусилівська селищна рада не є розпорядником указаної інформації.

Суд зазначає, відповідно до частини 3 статті 22 Закон України №2939-VI розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

Аналізуючи наведену норму, суд указує, що відповідач, установивши, що він не володіє запитуваною інформацією, повинен був передати запит належному розпоряднику.

При розгляді запиту Позивача від 13.02.2023 року Відповідач не врахував вказані вимоги ч.3 ст.22 Закону № 2939-VI, не дотримався їх, що призвело до порушення прав Позивача, передбачених цим Законом.

Суд враховує, що відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Безспірно, в силу вимог ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Вказане порушене право позивача може бути захищене судом шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Порушене право позивача підлягає судовому захисту шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання Брусилівську селищну раду Житомирського району Житомирської області у відповідності до вимог ч.3 ст.22 Закону № 2939-VI направити запит від 13.02.2023 року ОСОБА_1 належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.

Враховуючи відсутність документально підтверджених судових витрат у справі, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області (вул. Небесної Сотні, 2, смт. Брусилів, Житомирська область, 12601. РНОКПП/), про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області щодо належного розгляду запиту ОСОБА_1 від 13 лютого 2023 року про доступ до публічної інформації.

Зобов`язати Брусилівську селищну раду Житомирського району Житомирської області у відповідності до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" направити запит від 13.02.2023 року ОСОБА_1 належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.Г. Попова

28 вересня 2023 р.