Справа № 376/1598/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 376/1598/19 Головуючий у 1-й інстанції Коваленко О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Губської Л.В.

При секретарі: Масловській К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Сквирського районного суду Київської області від 22 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Північного офісу Держаудитслужби про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Сквирського районного суду Київської області з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просила суд:

- скасувати протокол Північного офісу Держаудитслужби №26-153/2019пр від 18 червня 2019 року, як такий, що складений з порушенням порядку оформлення Держаудинсулужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення затверджений Наказом №168 Державної аудиторської служби України від 01.12.2016 року;

- закрити провадження по адміністративному матеріалу відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до інформації, що розміщена на офіційному сайті ДП Прозоро за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-11-30-000756-b, 2019-05-31 о 15:19:20 годині був опублікований наказ № 108 Північного офісу Держаудитслужби від 29.05.2019 року "Про початок моніторингу закупівель".

Висновок про результати моніторингу закупівлі був опублікований 03.06.2019 року. Відповідно до даного висновку: аналізом документів, розміщених на веб-порталі Уповноваженого органу, встановлено, що Додаток № 1 до договору від 04.01.2019 року № 3 (специфікація), що є його невід`ємною частиною, не оприлюднено в електронній системі закупівель, у термін встановлений законодавством, чим порушено норми ч. 1 ст. 10 Закону. Також відповідно до п.3 цього висновку: З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до частини восьмої статті 7-1 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У частині надання інформації про усунення порушення замовником зазначено, що 2019-06-05 10:34:43 годині Порушення усунено шляхом оприлюднення додатку 1 до договору (розміщений файл "додаток 1 до договору.pdf").

Після чого головним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Північного офісу Держаудитслужби Ніколайченко Тамарою Григорівною було складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне порушення відповідно до частини першої статті 164-14 Кодексу України про адміністративні порушення, за порушення порядку оприлюднення Додатоку № 1 до договору від 04.01.2019 року № 3 (специфікація) у закупівлі UA-2018-11-30-000756-b.

Позивач зазначає, що даний протокол був складений без її участі оскільки вона не була належним чином повідомлена про місце та час складання та підписання протоколу і в період з 29.05.2019 року до 27.06.2019 року перебувала у місті Житомир на навчанні, що підтверджено довідкою № 145 про участь у сесії / підтвердження про складання державних іспитів Житомирського державного університету імені І.Франка. Про що Північний офіс Держаудитслужби був належним чином повідомлений.

За таких обставин, просить суд скасувати протокол про адміністративне правопорушення № 26-153/2019пр від 18.06.2019 року у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 22 серпня 2019 року даний адміністративний позов - задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що суд при розгляді справи не дотримався норм матеріального та процесуального права, не з`ясував повно і всебічно обставини справи, не взяв до уваги факт щодо допущених порушень при здійсненні закупівель та щодо вини уповноваженої особи Замовника, яка є відповідальною відповідно до Закону та трудового контракту від 18.02.2017 року (пункт 2.3.11) за оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до вимог Закону № 922-УПІ, у редакції, яка діяла станом на 01.01.2019 року.

Крім того, звернув увагу суду, що на час винесення рішення від 22 серпня 2019 року по справі № 376/1598/19 вже було винесено постанову Сквирського районного суду Київської області від 16.07.2019 щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164- 14 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

22.09.2023 року від представника відповідача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Дане клопотання обґрунтоване тим, що представник відповідача -Товстуха Н.О. перебуває у щорічній відпустці в період з 13.09.2023 року по 26.09.2023 року та не зможе 26.09.2023 року взяти участь в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає за необхідне відмовити в задоволенні даного клопотання, оскільки неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи. Суд апеляційної інстанції не визнавав обов`язковою участь у судовому засіданні сторін. Окрім того, до клопотання не додано доказів на підтвердження вказаних в ньому обставин.

Позивач, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явився.

Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів на місці ухвалила проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ч.4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Пунктом 2 частини першої статті 4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послугу (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належали спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні публічно-владних управлінських функцій.

Водночас відповідно до пункту 3 частини другої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб саме у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішення чи вчиненням владно-управлінських дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Разом з тим, складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та з огляду на положення статті 251 КУпАП є предметом оцінки суду як доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити (за наявності порушень) права особи, яка притягується до відповідальності, що не відповідає завданням адміністративного судочинства.

При цьому сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.03.2019 року, прийнятій за наслідками розгляду справи № 712/7385/17 про визнання протиправними дій щодо незаконного складення протоколу про адміністративне правопорушення, вказала на те, що оскільки дії відповідачів щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не породжують правових наслідків для особи та не порушують його права, то вони окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржуються.

Отже, цей спір не є публічно-правовим та не належить до юрисдикції адміністративних судів, оскільки відповідач при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, здійснював не публічно-владні управлінські функції, а процесуальні дії, оцінка яким надається під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Окрім того, оскарження дій відповідача щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення та й скасування його в судах взагалі не оскаржується окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності.

Аналогічна правова позиція також викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 року у справі № 638/3490/18, від 22.01.2020 року у справі № 2-а/489/7/2016.

Крім того, судом встановлено, що постановою Сквирського районного суду Київської області від 16.07.2019 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ч.1 ст.164-14 КУпАП закрито за відсутністю складу правопорушення.

Відтак, з огляду на викладені вище обставини, колегія суддів приходить до висновку, що справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 статті 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції та закриття провадження в адміністративній справі.

Керуючись ст. 238, 243, 308, 315, 319, 321, 322, 325, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - задовольнити частково.

Рішення Сквирського районного суду Київської області від 22 серпня 2019 року скасувати та прийняти нову постанову, якою провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Північного офісу Держаудитслужби про скасування протоколу про адміністративне правопорушення - закрити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст рішення виготовлено 26 вересня 2023 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Л.В. Губська