Справа № 140/20818/23
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року ЛуцькСправа № 140/20818/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мелміт» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мелміт» (далі ТзОВ «Мелміт», позивач) звернулося з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 08.06.2023 №.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що 17.05.2022 ГУ ДПС у Волинській області на підставі п. п. 75.1.1 п. 75.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України (далі ПК України) проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних за вересень 2022 року, за результатом якої складено акт №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 «Щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних». Вказаним актом перевірки встановлено недотримання ТзОВ «Мелміт» граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: №588 від 15.09.2022 на суму ПДВ 151035,15 грн зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022; №587 від 14.09.2022 на суму ПДВ 151364,90 грн, зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022.

На акт перевірки №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 позивачем були подані письмові заперечення. За результатом розгляду заперечень, ГУ ДПС у Волинській області листом від 07.06.23 №9164/6/03-20-04-02-06 «Про розгляд заперечення до акту камеральної перевірки», вирішено залишити в силі Акт камеральної перевірки зовсім з інших підстав, ніж зазначено в акті перевірки.

На підставі Акту перевірки №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 ГУ ДПС у Волинській області було винесене податкове повідомлення-рішення від 08.06.2023 р. №, згідно якого до ТзОВ «Мелміт» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 30240,01 грн.

Позивач вказує, що пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна та/або розрахунок коригування вважається зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як зазначає позивач , ТзОВ «Мелміт» надіслано на реєстрацію податкові накладні №588 від 15.09.2022 та №587 від 14.09.2022 30.09.2022 о 17:57. Разом з тим, до кінця операційного дня 30.09.2022 квитанції про прийняття або неприйняття вказаних податкових накладних підприємству не надходили, проте були зареєстровані в ЄДР наступного операційного дня, а саме 03.10.2022.

Крім того, позивач зауважує, що згідно п. п. 69.18 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України в редакції від 03.09.2022, а саме на час подання зазначених податкових накладних на реєстрацію, вказана норма була викладена у наступній редакції: «69.18. установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.»

З огляду на зазначені обставини та з врахуванням правових наслідків, передбачених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, позивач вважає, що податкові накладні №588 від 15.09.2022 та №587 від 14.09.2022 зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних в день їх надіслання, а саме 30.09.2022. Тому, вважає, що контролюючий орган дійшов помилкового висновку, що податкові накладні №588 від 15.09.2022 та №587 від 14.09.2022 зареєстровані з порушенням граничних термінів їх реєстрації, оскільки були надіслані на реєстрацію в межах граничних термінів, встановлених ПК України. Однак доставку документів до одержувача здійснено лише 03.10.2022 о 08:35. Тобто відповідачем у встановлені законодавством строки не було надіслано квитанцію про прийняття до реєстрації податкових накладних, чим порушено норми ПК України.

Щодо висновку ГУ ДПС у Волинській області за результатом розгляду заперечень позивача на акт перевірки про недостатність коштів на електронному рахунку ПДВ на 29.09.2022, позивач вказує, що в такому випадку контролюючому органу слід було приймати рішення про зупинення реєстрації податкової накладної, в порядку визначеному Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

З наведених підстав просить позов задовольнити.

Дослідивши письмові пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, а також письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, з наступних мотивів та підстав.

У відзиві на позовну заяву ГУ ДПС у Волинській області заперечує проти заявлених позовних вимог. Зокрема, свою позицію обґрунтовує тим, що ГУ ДПС у Волинській області проведено камеральну перевірку ТзОВ «Мелміт» щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), за результати проведення якої складено акт №8092/03-20-04-08/39035748 від 17.05.2023, яким встановлено порушення підпункту 201.10 пункту 201.1 статті 201 ПК України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН.

На підстав вказаного акту перевірки ГУ ДПС у Волинській області винесено податкове повідомлення-рішення від 17.05.2023 року N8092/03-20-04-08/39035748.

Вказує, що Позивачем 24.05.2023 було подано заперечення до акту ГУ ДПС у Волинській області. Головним управлінням ДПС у Волинській області відповідно до вимог п. 86.7 ст.86 ПК України на засіданні комісії з розгляду заперечень та пояснень до актів камеральних перевірок розглянуто заперечення ТзОВ «Мелміт» до акту камеральної перевірки №8092/03-20-04-08/39035748 від 17.05.2023 щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та встановлено, що податкові накладні були відправлені позивачем на реєстрацію 30.09.2022 о 17:57, проте були зареєстровані в ЄДР наступного операційного дня, а саме 03.10.2022, що підтверджується протоколами руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій з програми «МЕДОК», де зазначено час відправки - 17:57 датою 30.09.2022. Проте, відповідач зазначає, що за даними ІКС «Податковий блок» - «Архів електронної звітності» - «СЕА ПДВ» по ТзОВ «Мелміт» станом на 29.09.2022 20:10 сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних становила 65 960,55 грн.

Згідно даних СЕА ПДВ в Системі електронного адміністрування податку 30.09.2022 18:05 платником здійснено поповнення рахунку ПДВ грошовими коштами в сумі 240000 грн, після чого ДПС автоматично було обчислено суму податку на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.

З наведених підстав представник ГУ ДПС у Волинській області вважає, що встановлені порушення позивачем граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п.п.69.1 п.69 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПК України та статтею 201 ПК України, та згідно з пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних контролюючим органом правомірно застосовано штраф у сумі 30 240,01 грн

Представник відповідача вважає, що висновок акту перевірки є обґрунтованим, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення правомірним, а тому просить відмовити в задоволенні позову повністю.

За змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, позаяк заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Отже, заявлене у відзиві представником ГУ ДПС у Волинській області клопотання про розгляд справи за участі сторін не підлягало судом вирішенню по суті.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Дослідивши письмові пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, а також письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, з наступних мотивів та підстав.

Як встановлено судом, 17.05.2023 на підставі підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 ПК України ГУ ДПС у Волинській області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних за вересень 2022 року, за результатом якої складено акт №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 «Щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Вказаним актом перевірки встановлено порушення ТзОВ «Мелміт» пункту 201.10. статті 201 ПК України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а саме: №588 від 15.09.2022 на суму ПДВ 151035,15 грн зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022; №587 від 14.09.2022 на суму ПДВ 151364,90 грн, зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022.

За результатами розгляду заперечень на вказаний акт перевірки листом від 07.06.23 №9164/6/03-20-04-02-06 «Про розгляд заперечення до акту камеральної перевірки» ГУ ДПС у Волинській області встановило, що податкові накладні були відправлені позивачем на реєстрацію 30.09.2022 о 17:57, проте були зареєстровані в ЄДР наступного операційного дня, а саме 03.10.2022, що підтверджується протоколами руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій з програми «МЕДОК», де зазначено час відправки - 17:57 датою 30.09.2022. Проте, відповідач зазначає, що за даними ІКС «Податковий блок» - «Архів електронної звітності» - «СЕА ПДВ» по ТзОВ «Мелміт» станом на 29.09.2022 20:10 сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних становила 65 960,55 грн.

Згідно даних СЕА ПДВ в Системі електронного адміністрування податку 30.09.2022 18:05 платником здійснено поповнення рахунку ПДВ грошовими коштами в сумі 240000 грн, після чого ДПС автоматично було обчислено суму податку на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН. При цьому, висновки акту перевірки №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 контролюючим органом залишено без змін.

На підставі акту перевірки №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022 ГУ ДПС у Волинській області винесено податкове повідомлення-рішення від 08.06.2023 №, відповідно до якого до ТзОВ «Мелміт» застосовано штрафні санкції у розмірі 30240,01 грн.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 08.06.2023 № протиправним, позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні приписи законодавства.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначений припис про те, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так, пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України установлено, зокрема, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Законом України від 12.05.2022 №2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, із змінами, внесеними Законом України від 12.05.2022 №2260-IX, який набрав чинності 27.05.2022, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Згідно підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Підпунктом 69.1-1 пункту 69.1 статті 69 ПК України визначено, що платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім: а) камеральних перевірок; б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями; в) фактичних перевірок.

У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Пунктом 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України передбачено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім: дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків; строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені; строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок.

Таким чином, аналіз положень Податкового кодексу України свідчить про те, що з набранням чинності Закону України від 12.05.2022 №2260-IX, врегульовано питання граничного строку реєстрації податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022, а також звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію тих податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022, за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року.

До податкових накладних, які складені після 27.05.2022, застосовуються загальні правила щодо граничного строку їх реєстрації та відповідальності за порушення таких строків, визначні статтями 200 та 120-1 Податкового кодексу України.

Перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: а саме: №588 від 15.09.2022 на суму ПДВ 151035,15 грн зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022; №587 від 14.09.2022 на суму ПДВ 151364,90 грн, зареєстрована 03.10.2022, граничний термін реєстрації 30.09.2022.

Щодо направлення на реєстрацію податкових №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 о 17 год 57 хв 30.09.2022, тобто в межах оперативного дня, суд зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

За умовами, визначеними п. 201.10 ст. 201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 11 Порядку №1246 передбачено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктами 12-16 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника додатку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.

Отже, з аналізу вказаних норм слідує, що строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку №1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Разом з тим, податковий орган в будь-якому випадку зобов`язаний протягом операційного дня надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної.

Оскільки законодавством встановлено чіткі та обмежені строки для реєстрації податкових накладних, задля уникнення порушення платником податків граничних строків для реєстрації податкових накладних у випадку, коли гранична дата припадає на вихідний чи святковий день, положеннями Порядку №1246 та пункту 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна та/або розрахунок коригування вважається зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Судом встановлено, що позивачем 30.09.2022 о 17 год. 57 хв. направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкові накладні №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 за допомогою системи «М.Е.Dос».

До кінця операційного дня 30.09.2022 квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування позивачу не надходили.

При цьому, квитанції №1 та №1 про прийняття податкових накладних №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 позивачу надійшла 03.10.2022.

Таким чином, даними сервісу електронного документообігу «M.E.Doc» підтверджується, що податкові накладні №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 були подані позивачем в останній день граничного строку, визначеного статтею 201 ПК України, однак не були зареєстровані ДПС України того ж дня, а зареєстровані 03.10.2022.

Відтак, позивач, надіславши для реєстрації податкові накладні №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації ПН в ЄРПН.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 у справі №160/10558/19 дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до ЄРПН, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми «M.E.Doc» є належним засобом доказування.

Водночас, відповідач не надав суду доказів несправності засобів телекомунікаційного зв`язку платника податків чи інших доказів на підтвердження наявності вини позивача у порушенні граничного строку направлення на реєстрацію податкової накладної.

Крім того, в порушення вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України контролюючим органом не надіслані позивачу протягом операційного дня направлення податкових накладних квитанцій в електронному вигляді у текстовому форматі про прийняття зазначених податкових накладних або про їх неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкових накладних, з незалежних від позивача причин, тобто з причин, які не залежали від його волі.

Таким чином, у зв`язку з недотриманням контролюючим органом обов`язку із надіслання платнику податку квитанції про прийняття розрахунків коригування або про їх неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації розрахунків коригування, із врахуванням правових наслідків, передбачених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до приписів якого, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних (аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.01.2018 у справі № 806/832/17).

Разом з тим, суд не бере до уваги посилання відповідача у листі від 07.06.23 №9164/6/03-20-04-02-06 «Про розгляд заперечення до акту камеральної перевірки» як на підставу порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних відсутність ліміту на електронному рахунку позивача, оскільки вказана підстава не була предметом дослідження камеральної перевірки та не відображалась в акті перевірки №8092/03/20-04-08/39035748 від 17.05.2022.

З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивачем вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації ПН в ЄРПН. На думку суду, вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкових накладних №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022, поданих на реєстрацію 30.09.2022 (зареєстрована контролюючим органом 03.10.2022) є відсутньою, що відповідно виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини. Відтак, висновки контролюючого органу про порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних №587 від 14.09.2022 та №588 від 15.09.2022 в ЄРПН є необґрунтованими та безпідставними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування прийнятого відповідачем податкового повідомлення-рішення від 08.06.2023 №.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Приписами частини першої статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Враховуючи те, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів в обґрунтування своїх заперечень, суд дійшов до висновку про задоволення позову.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Позивач у позовній заяві просив стягнути з відповідачів понесені судові витрати, які складаються з витрат зі сплати судового збору у сумі 2684,00 грн, а також витрати на професійну правничу допомогу у сумі 8100,00 грн.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин другої, третьої статті 30 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI Про адвокатуру та адвокатську діяльність порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Для підтвердження понесених позивачем витрат на професійну допомогу адвоката надано копії: договору про надання правничої допомоги від 20.06.2023, укладеного між адвокатським об`єднанням «АФК» та ТзОВ «Мелміт», детального опису наданих послуг.

За умовами пункту 4.1 розділу 4 договору про надання правничої допомоги від 20.06.2023 вартість однієї робочої години адвоката становить 1350,00 грн.

Відповідно до детального опису наданих послуг, адвокатське об`єднання надало такі послуги:

- зустріч з клієнтом, ознайомлення з документами по справі, з актом перевірки, підготовка адвокатських запитів (3 год.) - 4050,00 грн;

- підготовка позовної заяви визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення (3 год.) - 4050,00 грн (а. с. 33).

Слід, зауважити, що при визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, суд має виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру залежно від конкретних обставин справи. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи.

Водночас, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України від 23.01.2014, заява №19336/04, пункт 268).

Відтак, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним чи необґрунтованим щодо іншої сторони спору.

За загальним правилом зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим на виконання робіт. Разом із тим, частина дев`ята статті 139 КАС України визначає критерії, керуючись якими суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл судових витрат на правову допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення. При цьому на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку/дії/бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат та виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру залежно від конкретних обставин справи. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи.

На думку суду, вимоги представника позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в заявленому розмірі не підлягають задоволенню, оскільки підготовка та подання позовної заяви не вимагала великого обсягу юридичної роботи з огляду на визначену сталу практику розгляду судами даних спорів, а тому не потребувала затрат значного часу та коштів, які заявлені представником позивача як витрати на правничу допомогу.

Враховуючи час, який об`єктивно був витрачений адвокатом на надання послуг та їх обсяг, виходячи із принципів співмірності витрат, обґрунтованості та пропорційності їх розміру, а також критерію розумності їхнього розміру в залежності від конкретних обставин справи, на користь позивача із заявлених у вказаному акті витрат необхідно стягнути витрати частково.

Виходячи із критеріїв, визначених частиною дев`ятою статті 139 КАС України, принципів співмірності витрат, обґрунтованості та пропорційності їх розміру, суд вважає, що з огляду на зміст наданих послуг, кількість затраченого адвокатом часу, складність справи, наявні підстави обмежити розмір витрат на правничу допомогу та на користь позивача необхідно стягнути витрати на правничу допомогу в розмірі 4050,00 грн, а решту витрат повинен понести позивач.

Звертаючись до суду, позивач також сплатив судовий збір у сумі 2684,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №652 від 18.07.2023.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Волинській області необхідно стягнути судові витрати у сумі 6730,00 грн, з них 4050,00 грн - витрати на правничу допомогу адвоката та 2 684,00 грн - судовий збір.

Керуючись статтями 9, 139, 143, 242 - 246, 250, 255, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мелміт» (43005, Волинська область, місто Луцьк, проспект Перемоги, 15, ідентифікаційний код юридичної особи 39035748) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код юридичної особи 44106679) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Волинській області від 08.06.2023 №.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мелміт» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області судові витрати у сумі 6 730 (шість тисяч сімсот тридцять) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський