Справа № 200/407/22
Суддя: Мозговая Н.А.
Дата ухвалення: 2023-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 року Справа№200/407/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мозгової Н.А.

при секретарі Зурабашвілі А.О.

за участю сторін:

позивача ОСОБА_1 ;

представника позивача: Поляцько О.Ю.

від відповідача Литвинової О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на державній службі, стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

10 січня 2022 року позивач, ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з позовом до Управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації (, місцезнаходження: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, 6), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок начальника управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців відносно заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю, ОСОБА_1 від 13.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 66/0/445-21 від 13.12.2021 року управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» або «В», що проводились у 2021 році в управлінні інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації в частині оцінювання результатів службової діяльності заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій громадськістю, з ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 67/0/445-21 від 13.12.2021 року управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про звільнення з 14.12.2021 року заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 , у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році на підставі п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу»;

- поновити ОСОБА_1 на державній службі в управлінні інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації на посаді заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю управління інформаційної діяльності комунікацій та громадськістю Донецької обласної державної адміністрації з 15.12.2021 року;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 15.12.2021 по день постановлення судового рішення;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн.;

- звернути до негайного виконання судове рішення в частині поновлення на посаді та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що за результатами проведення оцінювання службової діяльності позивачки складено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2021 рік, згідно якого позивачу виставлена негативна оцінка. З висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності та наказом, яким затверджено вказаний висновок, позивач не погоджується, оскільки, на її думку, вони прийняті не на підставі та не у спосіб, які визначені Законом України "Про державну службу" та постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити.

Відповідач, заперечуючи проти позову, до суду подав відзив на позовну заяву. По змісту просить відмовити у задоволенні позову у зв`язку з тим, що оскаржувана оцінка та висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача є правильними та обґрунтованими.

У судовому засіданні відповідач просив у задоволенні позову відмовити. Наголошує на тому, що оспорювані рішення винесені на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами Закону України «Про державну службу» та інших підзаконних нормативних актів, а також, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідних рішень, а тому, підстави для їх скасування відсутні.

Ухвалою суду від 17.01.2022 року відкрито провадження в даній адміністративній справі та призначено підготовче засідання на 02.02.2022 року.

У судовому засіданні 02.02.2022 року оголошено перерву до 03.03.2022 року.

Ухвалою суду від 27.06.2022 року відкладено підготовче засідання по адміністративній справі. Повідомлено учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі «Електронний суд». Вказано, що про дату, час і місце наступного судового засідання учасників справи буде повідомлено додатково відповідною ухвалою.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено ще на 30 діб, тобто до 25 квітня 2022 року.

На засіданні Верховної Ради України 21 квітня 2022 року ухвалено Закон прозатвердження Указу Президента України від 18.04.2022 № 259 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».

Цим Указом передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року на 30 діб.

Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX затверджено Указ Президента України від 17.05.2022 № 341 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Законом України від 15.08.2022 № 2500-IX затверджено Указ Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07.11.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Наказом голови Донецького окружного адміністративного суду від 26 лютого 2022 року № 14/1-г у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, враховуючи положення Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року№ 2102-ІХ керуючись рішенням Ради суддів України № 9 від 24.02.2022 року, відповідно ст. 602 Кодексу законів про працю України, ст. 24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у зв`язку з широкомасштабною військовою агресією російської федерації проти України, запроваджено особливий режим роботи для суддів Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи з 26 лютого 2022 року до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі

Ухвалою суду від 27.01.2023 року запропоновано сторонам надати заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження; зобов`язано відповідача надати суду необхідні докази.

14.03.2023 року відповідач надав суду витребувані докази.

Ухвалою суду від 10.05.2023 року запропоновано сторонам надати заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 06.07.2023 року призначено підготовче засідання на 08.09.2023 року

Ухвалою суду від 08.09.2023 року клопотання представника позивача про виклик свідків задоволено. Викликано в судове засідання свідків. Закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 14.09.2023 року.

Ухвалою суду від 12.09.2023 року призначено проведення судового засідання 14.09.2023 року в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 19.09.2023 року виправлено описку, допущену у вступній та резолютивній частині даного рішення.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 наказом від 10.06.2020 року на посаду заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації (посада державної служби категорії «В»).

Наказом управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 21.10.2021 №54/0/445-21 «Про визначення результатів виконання державними службовцями управління у 2021 році» затверджено список державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2021 році.

Наказом управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 13.12.2021 №66/0/445-21 «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління у 2021 році» затверджено Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації за 2021 рік.

Відповідно до висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації за 2021 рік ОСОБА_1 заступник начальника управління начальник відділу комунікацій з громадськістю отримала оцінку «негативна».

Оскільки позивач перебувала на лікарняному, в день виходу на роботу (13.12.2021) її було ознайомлено головним спеціалістом з питань персоналу ОСОБА_2 в Skype режимі з начальником управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації Тюріною Т.О з результатами виконання нею завдань за 2021 рік та наказом про звільнення.

Згідно із результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2021 рік ОСОБА_1 було виставлено за виконання нею завдань на посаді заступник начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю управління інформаційних діяльності та комунікацій з громадськістю за 2021 рік оцінку «негативна».

В обґрунтування такої оцінки начальником відділу зазначено "Завдання виконані. Однак в більшості випадків під час виконання завдань ОСОБА_1 потребувала надання зразків документів, допомоги y виробленні алгоритму роботи, проявляла низьку самостійність, недостатність знань нормативно- правових актів та вимог до підготовки службових документів. Постійно траплялись випадки, коли необхідно було суттєве коригування документів, підготовлених ОСОБА_3 . Потребувала нагадувань і високої міри контролю з боку начальника управління. Більшість результатів досягнуто завдяки долученню до виконання роботи інших працівників відділу".

Не погоджуючись з результатами оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 звернулась до начальника управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації Тюріної Т.О. із зауваженнями щодо оцінювання результатів службової діяльності, що в своїй роботі позивач здійснює керівництво діяльності відділу комунікацій з громадськістю у складі Управління, тому організація та залучення до виконання інших посадових осіб є прямим обов`язком ОСОБА_1 . Зазначено, що всі заходи були проведені на належному рівні, будь-які зауваження щодо їх виконання від ОСОБА_4 не надходили. Нагадування, щодо своєчасності підготовки документів були відсутні, оскільки всі контрольні документи виконувались своєчасно, з дотриманням термінів виконання.

Водночас, 13.12.2021 року було видано наказ №67/0/445-21 «Про звільнення», відповідно до якого звільнено 14 грудня 2021 року ОСОБА_1 з посади заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю управління інформаційних діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році на підставі пункту 3 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу».

14.12.2021 року не погоджуючись із звільненням, ОСОБА_1 звернулась до начальника управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації Тюріної Т.О. із скаргою, за результатами розгляду якої 21.12.2021 листом «Про розгляд скарги» ОСОБА_1 повідомлено, що вимогу щодо перегляду рішення про звільнення залишено без задоволення.

Підставою для звільнення вказано висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації за 2021 рік, затверджений наказом управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 13.12.2021 №66/0/445-21.

Позивач, не погоджуючись з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації за 2021 рік та наказами № 66/0/445-21 від 13.12.2021 року, № 67/0/445-21 від 13.12.2021 року, звернулась з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі Закон № 889-VIII).

Відповідно до ст. 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, визначених вказаною статтею.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби (ч. 2 ст. 1 Закону №889-VIII).

За частинами 1-3, 11 статті 44 Закону № 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, відповідно до ч. 11 ст. 44 Закону України «Про державну службу» постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591) затверджено Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - Порядок №640).

Порядок визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В» (п. 1 Порядку №640).

Метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри (п. 2 Порядку №640).

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (п. 3 Порядку №640).

Відповідно до п. 4 Порядку №640 учасниками оцінювання є державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

За п. 5 Порядку №640 державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

Згідно п. 6 Порядку №640 служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, надає консультативну допомогу учасникам оцінювання та здійснює заходи щодо організації оцінювання, у тому числі підготовку проектів наказів (розпоряджень) про: визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», із списком державних службовців; затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В».

Пунктами 7 та 8 Порядку №640 визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, на якого покладено виконання обов`язків за вакантною посадою державної служби або виконання обов`язків тимчасово відсутнього державного службовця, проводиться за тією посадою державної служби, яку він займає.

За пунктами 9 та 9-1 Порядку №640 оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Оформлення документів, передбачених цим Порядком, здійснюється його учасниками у паперовій формі з використанням власноручних підписів або в електронній формі з накладенням кваліфікованих електронних підписів.

Обговорення та співбесіди з учасниками оцінювання, передбачені на відповідних етапах оцінювання, можуть проводитися за фізичної присутності учасників або дистанційно шляхом застосування технічних засобів.

Згідно п. 10 Порядку №640 визначення завдань і ключових показників для державного службовця здійснюється з урахуванням його основних посадових обов`язків. Завдання і ключові показники повинні зосереджуватись на досягненні завдань, установлених для відповідного державного органу, та відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямована службова діяльність державного службовця, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Завдання і ключові показники, визначені для державних службовців у державному органі, не можуть дублюватися, крім завдань і ключових показників, визначених для державних службовців, посадові обов`язки яких збігаються.

Для державного службовця визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання повинен бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням строку прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Визначені для державного службовця завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії (в паперовій або електронній формі) у державного службовця та його безпосереднього керівника (абз. 2 п. 11 Порядку №640).

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (п. 13 Порядку №640).

Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (п. 33 Порядку №640).

Пунктом 35 Порядку №640 визначено, що завдання і ключові показники для державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», можуть переглядатись (коригуватись або відмінятись) у разі, коли на їх виконання впливають прийняті нормативно-правові акти або внесені зміни до: стратегічних документів державного та/або регіонального рівня; річного плану роботи державного органу; положення про відповідний державний орган; положення про відповідний структурний підрозділ; посадової інструкції.

Перегляд завдань і ключових показників у випадках, передбачених цим пунктом, здійснюється не частіше одного разу на квартал відповідно до пунктів 10, 33 і 34 цього Порядку. У разі відміни раніше визначеного завдання для такого державного службовця може бути визначено нове завдання.

Наказом Національного агенства України з питань державної служби від 20.11.2020 № 217-20 затверджено Методичні рекомендації щодо визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», моніторингу їх виконання та перегляду (далі - Методичні рекомендації, МР), які розроблено з урахуванням ч.2 ст.44 Закону України «Про державну службу», Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640, рекомендується застосовувати під час щорічного визначення та періодичного перегляду (у разі необхідності) завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» та розроблено з метою надання допомоги службам управління персоналом та іншим учасникам оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» (далі - оцінювання), у плануванні й організації процесу визначення завдань і ключових показників, моніторингу їх виконання та перегляду.

Даними Методичними рекомендаціями визначено SMART-критерії, яким мають відповідати ключові показники (п. 6 МР, Додаток 2), зокрема: S (specific) - Показник має бути конкретним. Формулювання показника має розумітися однозначно та мінімізувати можливість суб`єктивного широкого тлумачення; M (measurable) - Показник має піддаватися вимірюванню. Вимір здійснюється в кількісному та/або якісному вираженні. При цьому зазначається бажане (очікуване) значення показника. При використанні кількісного виміру зазначається одиниця виміру; A (attainable) - Показник має бути реалістичним та досяжним з точки зору наявності необхідних компетенцій та ресурсів (часових, фінансових, людських, інформаційних тощо), які наявні в розпорядженні структурного підрозділу; R (relevant) - Показник має бути релевантним, тобто відповідати повноваженням (компетенції) державного службовця. Досягнення такого показника має призводити до виконання завдання в цілому; T (time frame) - Встановлення граничної (кінцевої) дати (періоду) досягнення показника.

Як визначає п. 37-38 Порядку №640, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду. разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше. Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Державний службовець заповнює зазначену форму у відповідній частині і передає її безпосередньому керівникові в електронній формі. У разі тимчасової відсутності державного службовця або ненадання ним зазначеної форми, заповненої у відповідній частині, такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Пунктом 39 Порядку №640 передбачено, що оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі відповідно до абзацу першого пункту 9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період та визначаються потреби у професійному навчанні (крім випадку, коли державному службовцю виставлено негативну оцінку). Потреби у професійному навчанні визначаються у вигляді професійних компетентностей, які необхідно набути або вдосконалити державному службовцю.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.

Безпосередній керівник забезпечує ознайомлення державного службовця з результатами виконання завдань.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, встановлює Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII.

Відповідно до ст. 87 ч. 1 п. 3 закону України «Про державну службу» підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем двох підряд негативних оцінок за результатами оцінювання службової діяльності.

У контексті наведеного суд враховує, що за змістом норм ст. 44 цього ж Закону (остання саме регулює правовідносини щодо оцінювання результатів службової діяльності) результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. При цьому державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Так, зокрема у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

В той же час у силу приписів ч. 7 і 8 ст. 44 Закону України «Про державну службу» висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону. Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Крім того, згідно із ч. 11 зазначеної статті Закону передбачено, що порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

А саме Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі Порядок №640), затв. постановою Кабінетом Міністрів України від 23.08.2017 № 640, яким саме визначено процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

Відповідно до п.п. 3, 7, 9, 10-12 вказаного Порядку (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. При цьому строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Згідно із п. 16 Порядку № 640 висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року. Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом України «Про державну службу».

Крім того, щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, положеннями п.п. 33, 35, 37 - 39, Порядку № 640 окремо врегульоване наступне.

Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції. Особа, яка визначає завдання і ключові показники державному службовцю, проводить моніторинг їх виконання.

Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

За змістом п. 40-1 зазначеного Порядку служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями.

Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).

Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.

У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.

У силу приписів п. 41 Порядку № 640 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

При цьому критерії виставлення балів (« 0», « 1», « 2», « 3», « 4») за результатами проведення оцінюванні визначені та затверджені в додатку 4 до цього Порядку.

Водночас у пунктах 47,50 цього ж Порядку встановлено процедуру оскарження державним службовцем результатів проведеного оцінювання. Так, зокрема, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій Б або В, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України Про державну службу. У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 наказом від 10.06.2020 року призначено на посаду заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, посада якої відноситься до категорії «В».

Наказом управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 21.10.2021 №54/0/445-21 «Про визначення результатів виконання державними службовцями управління у 2021 році» затверджено список державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2021 році.

Наказом Управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 13.12.2021 №66/0/445-21 «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління у 2021 році» затверджено Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації за 2021 рік.

Дослідивши та проаналізувавши наявні у справі матеріали суд встановив, що позивачу згідно заповненого бланку «Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2021 рік» було визначено 3 завдання, строк їх виконання, а також ключові показники результативності, активності та якості службової діяльності державного службовця (позивача) на 2021 рік, а саме:

Завдання № 1: «Забезпечення співпраці з громадськістю».

Ключові показники результативності, ефективності та якості: 1. Забезпечити залучення представників інститутів громадянського суспільства області до участі у заходах, спрямованих на розвиток громадянського суспільства.

Строк виконання: протягом звітного періоду.

2. Організувати та провести обласний ярмарок громадських організацій.

Строк виконання: вересень.

3. За потребою здійснювати організацію спільних робочих нарад зустрічей представників облдержадміністрації з представниками інститутів громадянського суспільства.

Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання № 2: «Організація взаємодії з територіальними виборчими комісіями (ТВК) у Донецькій області»

Ключові показники результативності, ефективності та якості: 1. Сформувати базу даних щодо осіб, які очолюють ТВК у Донецькій області.

Строк виконання: лютий.

2. Своєчасно забезпечувати ТВК нормативними документами, які надіслані ЦВК на адресу облдержадміністрації.

Строк виконання: протягом звітного періоду.

Завдання № 3: «Підготовка та подання звітів на контрольні документи вищих органів влади»

Ключові показники результативності, ефективності та якості: 1. Своєчасно готувати та подавати звіт про проведені облдержадміністрацією консультації з громадськістю та взаємодію з громадською радою при облдержадміністрації.

2. Своєчасно готувати та подавати звіт про виконання плану заходів, спрямованих на реалізацію деяких засад державної внутрішньої політики щодо окремих районів Донецької та Луганської областей, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Строк виконання: щоквартально протягом звітного періоду.

Додатком 4 до Порядку № 640 було закріплено наступні критерії визначення балів:

"не підлягає оцінюванню" - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);

бал "0" - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

бал "1" - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

бал "2" - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

бал "3" - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

бал "4" - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Відповідно до заповненої форми «Результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» за 2021 рік», підписаного 25.11.2021 начальником управління Т.О. Тюріною, позивач отримала за результатами проведеного оцінювання середній бал «2,33» за виконання всіх описаних вище 3 завдань, що є негативною оцінкою.

Завдання №1:

1. Залучено до участі представників інститутів громадянського суспільства у проведенні: «Академії громадського активізму» взяло участь 70 представників Донеччини та відкриттю «Хакатон громадської активності» (тренінги-навчання); «Школи соціальної роботи» (тренінг); конференції «Добре місцеве врядування: виклики та рішення». Строк фактичного виконання 18 травня, 14 липня, 12 серпня, 12 березня, 03-04 листопада 2021 року.

2. Організовано та проведено обласний ярмарок громадських організацій «Громадський пікнік». Участь у заході взяли близько 40 осіб. Строк фактичного виконання 03 вересня 2021 року.

3. Організовано та проведено зустрічі наради:

-з родичами загиблих учасників АТО/ООС Міністра у справах ветеранів України Ю. Лапутіної, участь у заході взяли близько 20 осіб; строк фактичного виконання 06 липня 2021 року;

-Міністра у справах ветеранів України Ю. Лапутіної з ветеранами АТО/ООС волонтерами, активістами у приміщеннях Донецького обласного краєзнавчого музею. Участь у заході взяли близько 20 осіб; строк фактичного виконання 05 липня 2021 року;

- представників громадськоїьорганізації « Об`єднання дружин і матерів бійців учасників АТО» зі структурними підрозділами Донецької обласної держадміністрації; строк фактичного виконання 15 червня 2021 року;

-в онлайн - режимі відбулась зустріч представників облдержадміністрації з представниками громадських організацій, які опікуються питаннями постраждалих від Чорнобильської катастрофи. Строк фактичного виконання 10 березня 2021 року.

Так, за виконання 1-го завдання позивачці виставлено оцінку 2 бали (що за значенням є негативною оцінкою), в обґрунтування чого наведено, що: «завдання виконано, але із залученням до виконання завданні інших осіб. Під час виконання роботи ОСОБА_1 потребувала допомоги у виробленні алгоритму роботи, суттєвому коригуванні проєктів документів, проявляла недостатність знань вимог до підготовки службових документів, потребувала нагадувань і високої міри контролю з боку начальника управління.

Завдання № 2:

1. Сформована база даних щодо осіб, які очолюють ТВК. Строк фактичного виконання січень 2021 року.

2. Своєчасно відбувалось забезпечення нормативними документами ТВК: станом на 01 листопада отримано керівниками ТВК 37, Постанов ЦВК та 123 посвідчень новообраних членів ТВК. Строк фактичного виконання січень-жовтень.

За виконання 2-го завдання відповідачем виставлено позивачу оцінку - 3 бали (що за значенням є позитивною оцінкою), та щодо цього зазначено «завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі».

Завдання № 3:

1. На виконання доручень КМУ від 02.06.2020 №23097/0/1-20, 17.09.2020 №31990/0/2-20 підготовано та надано звіти щодо проведення облдержадміністрацією, обласною військово-цивільною адміністрацією консультацій з громадськістю та взаємодію з громадською радою: від 08.04.2021 №0.1/13-1823/4-21 (І квартал) - строк фактичного виконання 08 квітня 2021 року; від 08.07.2021 №0.1/13-3520/4-21 (ІІ квартал) - строк фактичного виконання 08 липня 2021 року; від 07.10.2021 №0.1/13-5180/4-21 (ІІ квартал) - строк фактичного виконання 07 жовтня 2021 року.

2. На виконання розпорядження КМУ від 01.01.2017 №8-р підготовано та надано звіти про стан виконання плану заходів, спрямованих на реалізацію деяких засад державної внутрішньої політики щодо окремих районів Донецької та Луганської областей, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження: від 14.04.2021 №0.1/23-1935/4-21 (І квартал) - строк фактичного виконання 14 квітня 2021 року; від 14.07.2021 №0.1/13-3673/4-21 ІІ квартал) - строк фактичного виконання 14 липня 2021 року; від 13.10.2021 №0.1/13-5301/4-21 (ІІ квартал) - строк фактичного виконання 13 жовтня 2021 року.

Стосовно 3-го завдання, то за його виконання відповідачем виставлено 2 бали (що за значенням є негативною оцінкою), в обґрунтування чого зазначено: «завдання виконано із залученням до виконання завдання інших осіб. Під час виконання роботи ОСОБА_1 потребувала надання зразків документів, проявляла низьку самостійність, недостатність знань вимог до підготовки службових документів, потребувала суттєвого коригування проєктів документів та нагадувань і високої міри контролю з боку начальника управління».

Проаналізувавши наведене відповідачем обґрунтування негативних оцінок, виставлених за виконання позивачем завдань, суд дійшов висновку, що такі оцінки носять загальний характер. Відповідачем не вказано по яким критеріям проводилась оцінка виконання кожного завдання. З яких кількісних і якісних, відсоткових, чи інших показників виходив суб`єкт оцінювання при визначенні оцінки позивача.

У встановлених позивачці завданнях немає обов`язкової складової такого завдання у вигляді показників результативності, ефективності та якості, за якими можливо оцінити ступінь виконання встановленого завдання.

У відзиві відповідач зазначив, що показником результативності та якості службової діяльності по першому завданню ОСОБА_1 були організація та проведення обласного ярмарку громадських організацій. Організація та проведення 03 вересня 2021 року цього заходу повністю здійснювалось заступником начальника відділу комунікацій з громадськістю Присяжнюк Ольгою Петрівною, тоді як ОСОБА_1 перебувала у цей час у відпустці з 25.08.2021 по 04.09.2021 (наказ № 43/447-21 від 12.08.2021 «Про відпуску»). Більшість заходів, які зазначені ОСОБА_1 , як результат виконання першого показника першого завдання також проводились за сприяння ОСОБА_5 .

Проте з заповненої форми «Результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» за 2021 рік» ОСОБА_1 щодо виконання першого завдання вбачається, що проведено 10 заходів, з яких тільки під час виконання одного з них 03.09.2021 позивач перебувала у відпустці.

Щодо третього завдання відповідач у відзиви зазначав, що на дату проведення оцінювання було підготовлено 6 звітів, в підготовці лише одного із них Наумова брала участь, проте вказане не зазначено в результатах оцінювання.

Крім того, відповідач не довів суду, що при виконанні роботи дійсно були порушені норми законодавства чи внутрішнього розпорядчого документу при залученні інших працівників, враховуючи те, що нормами чинного законодавства та посадовою інструкцією позивача не заборонено залучати до підготовки звітів чи організації зустрічей інших працівників відділу.

В судовому засіданні позивач підтвердила, що оціночна співбесіда була проведена у Skype режимі та мала формальний характер, бо керівник вже склала висновок щодо результатів виконання завдань майже за три тижні до проведення співбесіди і заздалегідь про проведення оціночної бесіди не була попереджена, отже не мала можливості підготувати письмове заперечення за результатами виконання завдань.

Щодо причин ознайомлення позивача з результатами оцінювання в Skype режимі відповідач повідомив, що у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікарняному, визначення результатів виконання нею завдань було проведено без оціночної співбесіди, що передбачено частиною 2 пункту 37 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640. Отже, 10.12.2021 року позивач стала до роботи після лікарняного, а 13.12.2021 року головний спеціаліст з питань персоналу ОСОБА_2 ознайомила ОСОБА_1 з результатами оцінювання. Одночасно повідомили, що 13.12.2021 начальник управління ОСОБА_4 не перебувала у відрядженні, що підтверджується копією табеля обліку використання робочого часу за грудень 2021 року.

Не погоджуючись із негативною оцінкою, виставленою відповідачем, позивач при ознайомленні з результатами оцінювання, виклала зауваження до висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, а також направила на ім`я начальника управління відповідну скаргу.

Законом України «Про державну службу» і Порядком №460 гарантоване державному службовцю право на оскарження результатів оцінювання службової діяльності державного службовця в порядку ст. 11 Закону України «Про державну службу», та у випадку обґрунтованості поданої скарги на скасування результатів оцінювання (п. 49 50 Порядку).

У свою чергу нормами ч. 1 і 3 ст. 11 вказаного Закону врегульовано, що у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації. У скарзі державний службовець може вимагати від керівника державної служби утворення комісії для перевірки викладених у скарзі фактів.

Керівник державної служби зобов`язаний не пізніше 20 календарних днів з дня отримання скарги надати державному службовцю обґрунтовану письмову відповідь (рішення).

Як слідує з відповіді на скаргу позивача, відповідач зазначав, що відповідно до посадової інструкції заступника начальника управління - начальника відділу комунікацій згромадськістю саме начальник відділу розподіляє обов`язки між працівниками відділу, забезпечує контроль за виконанням покладених на них завдань та несе персональну відповідальність за виконання покладених на відділ завдань. Натомість, для забезпечення належного виконання функцій, покладених на відділ комунікацій з громадськістю, постійно залучаються інші спеціалісти управління Вказано, що особиста участь ОСОБА_1 у виконанні завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності у 2021 році була недостатньою та неефективною. Скаргу залишено без розгляду.

Однак, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження обставин щодо виконання позивачкою ключових показників завдань, під час яких вона потребувала нагадувань та високої міри контролю з боку керівництва, проявляла недостатній рівень самостійності.

Аналізуючи вищенаведене, суд зазначає, що відповідач підійшов до проведення оцінювання позивача формально, та не дослідив всі надані ним матеріали оцінювання, не надав належної оцінки наданому позивачем письмовому звіту та не провів оціночної співбесіди, чим позбавив позивача надати усні пояснення та додаткові документи, що, як наслідок, призвело до необґрунтованого оцінювання завдань та вплинуло на розрахунок середнього балу позивача та відповідно отримання ним негативної оцінки.

Таким чином, суд дійшов висновку, що виставлення результатів позивачу відбувалося формально, без належного обґрунтування виставлених балів, що суперечить ч. 5 ст. 44 та п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну службу».

Також слід зазначити, що будь-яких зауважень до позивача стосовно несвоєчасного та неналежного виконання ним завдань під час оцінюваного періоду, а також жодних доказів дисциплінарних стягнень відносно позивача матеріали справи не містять.

Відповідач в ході розгляду цієї справи не надав суду жодних достовірних та належних документів, які б підтверджували існування підстав і мотивів для виставлення позивачу негативної оцінки за виконання завдань (зокрема, документів, в яких зафіксовані факти порушення позивачкою на займаній посаді виконавської дисципліни, притягнення позивача до відповідальності за невиконання/неналежне виконання службових обов`язків, завдань і функцій, застосування до позивачки заходів дисциплінарного впливу, пониження/припинення здійснення стимулюючих виплат премій, надбавок).

Крім того, в матеріалах справи наявні копії наказів про встановлення надбавки працівникам управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, відповідно до яких ОСОБА_1 -заступнику начальника управління начальнику відділу комунікацій з громадськістю встановлено надбавку за інтенсивність праці за фактично відпрацьований час:

січень 2021 року 30% від посадового окладу;

лютий 2021 року 30% від посадового окладу;

березень 2021 року 40% від посадового окладу;

травень 2021 року 20% від посадового окладу;

червень 2021 року 45% від посадового окладу;

липень 2021 року 30% від посадового окладу;

серпень 2021 року 35% від посадового окладу;

вересень 2021 року 45% від посадового окладу;

жовтень 2021 року 45% від посадового окладу.

17.04.2018 ОСОБА_1 видано посвідчення 33192-02 про те, що вона 17.04.2018 року проходила атестацію в атестаційній комісії при Донбаському інституті техніки та менеджменту щодо володіння державною мовою. За результатами встановлено, що вона вільно володіє державною мовою.

Відповідно до Свідоцтва про підвищення кваліфікації 1ПК26593428/0 ОСОБА_1 з 28.09.2020 по 02.10.2020 проходила підвищення кваліфікації для державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування в ЦПКПО за загальною короткостроковою програмою «Комунікація та взаємодія державних службовців і посадових осіб місцевого самоврядування».

Відповідно до Сертифікату від 24.09.2021 року №РП-ЗКПЄС 11/ІІ-21 ОСОБА_1 з 20 по 24 вересня 2021 року підвищувала кваліфікацію в навчально-науковому інституті «Інститут державного управління» Харківського національного університету імені В.Н. Каразіна за загальною короткостроковою програмою «Розвиток лідерства в органах влади» (30 год., 1 кредит ЄКТС) та склала підсумковий контроль з результатом 94 бали.

Суд наголошує, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Фактично, графа «обґрунтування» результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «В» позивачки не містить належних обґрунтувань виставлених балів, жодних конкретних зауважень, заперечень, чи спростувань щодо досягнутих позивачкою результатів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вказана у висновку негативна оцінка жодним чином не обґрунтована та не доведена окремо по кожному завданню відповідачем належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, зокрема, стосовного того, що завдання виконані із залученням до їх виконання інших осіб, під час виконання роботи проявляла низьку самостійність, потребувала нагадування і високої міри контролю з боку керівництва.

Згідно вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Також, на переконання суду, суб`єкт призначення при проведенні оцінювання не повинен був обмежуватися лише інформацією досягнутого результату державного службовця, наведену у результатах виконання завдань, оскільки, в першу чергу, мав би перевірити її об`єктивність і реальність виконання завдання. Вважаючи той чи інший результат недосягнутим, а завдання і показник невиконаним, відповідач, на переконання суду, мав би з достатньою деталізацією та обґрунтованістю зробити об`єктивний висновок та виставити відповідний бал за визначеними критеріями балів.

Проте, відповідач обмежився лише загальними формальними твердженнями, доказів того, що виконання завдань передбачало залучення інших осіб та потребувало нагадування і високого рівня контролю з боку відповідача, відповідач суду не надав, що ставить під сумнів дотримання принципів об`єктивного та достовірного, всебічного оцінювання результатів виконання.

Відповідна графа «Обґрунтування» у Додатку 9 до Порядку №640 має на меті наведення суб`єктом оцінки конкретних аргументів виставленого балу.

Однак, як вбачається із обґрунтування виставлених позивачу оцінок, останні не відповідають критеріям, встановленим Порядком №640.

З огляду на вищевикладене в сукупності, суд дійшов висновку, що обґрунтування відповідачем негативної оцінки не відповідає критеріям виставлення балів, встановленим Додатком 5 до Порядку №640 та принципам проведення оцінювання, визначеним пунктом 3 Порядку №640.

Відповідачем як суб`єктом владних повноважень не надано доказів на підтвердження обставин, які вважаються встановленими та мали вирішальне значення для подальшого затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності позивачки та доказів достовірності даних, які були взяті безпосереднім керівником позивача до уваги.

Натомість, судом встановлено, що виставлення результатів відбувалось необ`єктивно, недобросовісно, без урахування усіх обставин та без належного обґрунтування виставлених балів, а відтак оцінювання позивачки проведено з порушенням встановленого порядку та без урахування норм чинного законодавства.

При цьому судом надавалася юридична оцінка виключно відповідності проведеної процедури оцінювання позивачки та її результатів вимогам Порядку №640, зокрема, відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання за критеріями виставлення балів, встановленими Додатком 5 до Порядку №640, та відповідність спірного висновку в частині оцінки результатів службової діяльності позивачки, наведеним у частині другій статті 2 КАС України критеріям.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач провів оцінювання позивачки формально, не дослідив всі надані позивачкою матеріали оцінювання, що призвело до необґрунтованого оцінювання завдань.

Суд звертає увагу, що у постанові від 21.04.2021 у справі №480/4987/19 Верховний Суд сформулював правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

Ця правова позиція у подальшому була неодноразово підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 03.08.2021 у справі №120/78/20-а, від 27.10.2021 у справі №640/31884/20, від 09.11.2022 у справі №380/25524/21.

Крім того, судом у якості свідка допитано ОСОБА_6 - працівника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації у спірний період, яка попереджена судом про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань чи відмову від давання показань.

Свідок повідомила, що позивач беспосередньо приймала участь у виконанні спірних завдань та без участі ОСОБА_1 вказані завдання не могли би бути виконані.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 ст. 74 КАС України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частиною 1 та 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування у спорі покладається на відповідача суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Натомість, відповідач не надав суду жодного переконливого доказу в обґрунтування негативної оцінки.

При цьому суд зауважує, що, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02.11.2006, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984).

Суд зазначає, що негативна оцінка результатів службової діяльності державного службовця є найбільш суворою, яка суттєво впливає на права особи.

В свою чергу, керівник не має абсолютної свободи на ухвалення рішень про негативну оцінку діяльності державного службовця, без наявності на це об`єктивних підстав.

Для висновку про негативну оцінку результатів діяльності державного службовця повинні бути об`єктивно встановлені факти, що свідчать про неналежне виконання ним своїх службових обов`язків, систематичне порушення дисципліни, вчинення ганебних вчинків, злочинів, корупційних правопорушень, порушення присяги, критично низький рівень теоретичних знань чи професійних навичок та інше.

При цьому, зазначені негативні факти повинні бути задокументовані під час проведення оцінювання та у разі наявності вчинені засоби реагування (догани, попередження тощо).

Разом з цим, за відсутністю у матеріалах оцінювання державного службовця будь-яких фактів, які його негативно характеризують або свідчать про неналежне виконання своїх службових обов`язків, керівник позбавлений можливості виставляти негативну оцінку його діяльності.

Невиконання вказаних умов, призвело б до того, що керівник наділений необмеженими повноваженнями щодо безпідставного звільнення державного службовця, що суперечить статті 43 Конституції України, якою громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Отже, за відсутності будь-яких фактичних підстав та належного обґрунтування для ухвалення негативної оцінки результатів службової діяльності позивачки, суд дійшов висновку, що результати оцінювання службової діяльності державного службовця позивачки з оцінкою «негативна» є необґрунтованими та безпідставними.

В свою чергу, аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи дає підстави суду для висновку, що оскаржений висновок в частині результатів оцінювання службової діяльності державного службовця є протиправним та підлягає скасуванню. Отже, позовні вимоги в зазначеній частині підлягають задоволенню.

Разом з тим, враховуючи той факт, що підставою звільнення позивача слугував висновок начальника управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців відносно заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю, ОСОБА_1 від 13.12.2021, затверджений Наказом управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації № 66/0/445-21 від 13.12.2021 року з негативною оцінкою, відтак, наказ № 67/0/445-21 від 13.12.2021 року управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про звільнення з 14.12.2021 року заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 , є протиправним і також підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи, як встановлено судом, що позивачку протиправно звільнено з посади, вона підлягає поновленню на публічній службі на посаді, з якої її було звільнено.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Таким чином, позивач підлягає поновленню на посаді заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації.

Частиною 2 ст. 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок №100).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

З довідки управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації від 28.12.2021 №03 суд встановив, що середньоденна заробітна плата позивача складає 1542,64 грн., середньомісячна 25453,60 грн. З урахуванням того, що час вимушеного прогулу позивача за період з 15.12.2021 року по 14.09.2023 року становив 453 робочих дня, відтак на її користь з управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації підлягає стягненню середній заробіток у сумі 698815,92 грн. (1542,64 грн. х 453 робочих дні вимушеного прогулу). Така сума обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого присуджена до виплати працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку зменшується на суму податків і зборів.

Відповідно до п.2 та п.3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць (32395,44 грн.) слід допустити до негайного виконання.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн. суд зазначає наступне.

Згідно статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, приписами частин першої та другої статті 23 Цивільного кодексу України де передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини частина перша статті 1167 Цивільного кодексу України).

Пункт 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" визначив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Згідно з пунктами 4, 5 зазначеної постанови у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, яким неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами цей розмір підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Дану частину позовних вимог позивач мотивував тим, що неправомірними діями відповідача, йому нанесено моральні збитки.

З урахуванням обставин справи, наявних у справі письмових доказів факт заподіяння моральної шкоди позивачем не доведено, не зазначено, в чому саме полягають моральні страждання, їх характер та тривалість, з яких міркувань останній виходив визнаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності своїх дій.

Судові витрати відповідно до ст.139 КАС України стягненню зі сторін не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку, визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на державній службі, стягнення моральної шкоди - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок начальника управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців відносно заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю, ОСОБА_1 від 13.12.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 66/0/445-21 від 13.12.2021 року управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» або «В», що проводились у 2021 році в управлінні інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації в частині оцінювання результатів службової діяльності заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій громадськістю ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ № 67/0/445-21 від 13.12.2021 року управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації про звільнення з 14.12.2021 року заступника начальника управління-начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році на підставі п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на посаді заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації з 15.12.2021 року.

Стягнути з Управління інформаційної діяльності та комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації (, місцезнаходження: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, 6) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.12.2021 року по 14.09.2023 року в сумі 698815 (шістсот дев`яносто вісім тисяч вісімсот п`ятнадцять) грн. 92 коп. з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на посаді заступника начальника управління начальника відділу комунікацій з громадськістю Донецької обласної державної адміністрації з 15.12.2021 року, а також виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 32395 (тридцять дві тисячі триста дев`яносто п`ять) грн. 44 коп. з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів допустити до негайного виконання.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст судового рішення складено та підписано 25.09.2023 року. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Н.А. Мозговая