Справа № 420/12619/21
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Білостоцького О.В.

При секретарі: Носач В.О.

За участю сторін:

Представник позивача: не з`явився

Представників відповідача: Малюченко А.С., Діденко О.В.,

Слєпченко Л.А., Лук`янової І.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву Головного управління ДПС в Одеській області про відвід головуючого судді по справі,-

ВСТАНОВИВ:

Одеським окружним адміністративним судом розглядається адміністративна справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень.

Ухвалою суду від 04.10.2021 року у справі було відкрито загальне позовне провадження. Наступне підготовче судове засідання по справі було призначено на 20.09.2023 року.

19.09.2023 року від представника Головного управління ДПС в Одеській області до суду надійшла заява про відвід головуючого судді Білостоцького О.В. по справі №420/12619/21. В обґрунтування вказаної заяви представник відповідача зазначив, що підставою для відводу головуючого судді у справі є порушення процесуальних вимог КАС України щодо строку розгляду даної адміністративної справи, що, на думку Головного управління ДПС в Одеській області, сприяє позивачеві у формуванні штучних доказів по справі. Крім того, представник відповідача посилається на витребування головуючим суддею додаткових письмових доказів по справі у товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс», що, знов таки на думку представника відповідача, фактично має ознаки проведення судом податкової документальної перевірки замість податкового контролюючого органу. Зазначені процесуальні дії, за твердженням представника Головного управління ДПС в Одеській області, вказують на упередженість та необ`єктивність головуючого судді під час розгляду даної справи.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно з статями 126, 129 Конституції України, незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється. Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Це положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження по справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

При цьому суд зауважує, що не можуть бути підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

При цьому безумовними підставами для відводу судді є наступні підстави: 1) якщо суддя брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо суддя є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 3) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу; 4) підстави, встановлені статтею 37 КАС України. Наявність цих юридичних фактів достатньо для того, щоб суддя був відведений.

До оціночних підстав належать такі підстави: 1) якщо суддя прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 2) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому підстава щодо прямої чи опосередкованої заінтересованості судді в результаті розгляду справи дозволяє особам, які беруть участь у справі, у разі наявності у них доказів можливої заінтересованості судді у вирішенні справи, заявляти відвід судді.

Тобто, в даному випадку особа, яка заявляє відвід судді із вказаної підстави, повинна навести конкретні факти такої заінтересованості судді та підтвердити їх відповідними доказами, що дають підстави для застосування даної норми.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатись особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) є обов`язковими для виконання Україною. У статті 17 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії»).

Для відведення судді, в разі наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності, необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Так, у заяві про відвід головуючого судді представник відповідача посилається на порушення процесуальних вимог КАС України щодо строку розгляду даної адміністративної справи.

Відповідно до ч.3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Згідно ст. 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

В межах розгляду даної заяви про відвід головуючого судді, необхідно також звернути увагу на врахування періоду розгляду справи №420/12619/21, починаючи з 04.10.2021 року, коли судом було ухвалено перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження:

- час перебування головуючого судді у відпустці;

- судове навантаження судді у 2021-2023 роках (порівняно з іншими суддями у відповідному суді, регіоні з урахуванням інстанційності, спеціалізації суду та судді), а також наявність призначених судових засідань по іншим справам, що перебувають на розгляді у головуючого судді;

- фактичний час забезпечення суду електроенергією;

- час перевірки повідомлень про мінування будівлі суду;

- час повітряних тривог, з урахуванням положень статей 10, 12-2, 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»; Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»; законів України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», якими затверджено Укази Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 №133/2022, від 22.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022, від 07.11.2022 року №757/2022, від 06.02.2023 року №58/2023, від 01.05.2023 року №254/2023; від 07.07.2023 №451/2023; рішення Ради суддів України від 24.02.2022 №9;

- положення п. 3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України (в редакції, чинній до 17.07.2020 року, п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 року №731-ІХ, який набрав чинності 17.07.2020 року, Постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 року №383), згідно з якими, зокрема, до 30 червня 2023 року на території України продовжувалась дія карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України.

З огляду на зазначене суд не приймає до уваги припущення представника відповідача щодо штучного затягування розгляду справи №420/12619/21, оскільки судом створювались всі можливі умови для розгляду справи у встановлений законом строк всупереч наявності усіх вище перелічених факторів, які могли уповільнити розгляд даної справи.

Крім того, у заяві про відвід головуючого судді представник відповідача стверджує, що суд сприяє у формуванні позивачем штучних доказів по справі. Крім того, представник відповідача вбачає у цьому ознаки проведення судом податкової документальної перевірки замість податкового контролюючого органу.

За ч.1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4-5 ст. 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (ч. 6 статті 77 КАС України).

Так, за ч.1 ст. 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Згідно п.п. 5,7 ч.2 ст. 180 Кодексу адміністративного судочинства України у підготовчому засіданні суд: роз`яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до ч.1-2 ст. 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Згідно ч.4 статті 79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

За ч.8 ст. 79 КАС України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Так, по справі №420/12609/21 були призначені та проведені підготовчі судові засідання 08.12.2021 року, 27.12.2022 року, 27.02.2023 року та 05.04.2023 року, де представниками сторін надавались усні обґрунтування щодо спірних правовідносин, заявлялись процесуальні клопотання, а також надавались до суду письмові докази по справі. Крім того суд зазначає, що письмові докази по справі витребовувались у підготовчих судових засіданнях, проведених 08.12.2021 року та 05.04.2023 року, як у сторони позивача, так і у сторони відповідача, що вже нівелює твердження представника відповідача щодо сприяння суду отримання доказів та пояснень по суті по справі тільки від представника позивача.

Крім того, у проведених по справі підготовчих судових засіданнях, зокрема 08.12.2021 року та 05.04.2023 року судом ставились на обговорення питання щодо долучення всіх наданих представником позивача та представником відповідача письмових доказів до матеріалів по справі №420/12619/21. Суд наголошує, що у підготовчому судовому засіданні 05.04.2023 року, судом було надано можливість за клопотанням сторін забезпечити участь у наступному підготовчому судовому засіданні зі сторони позивача - бухгалтера товариства, а зі сторони відповідача - податкових інспекторів, що проводили перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс», для надання ними усних пояснень по обставинах справи.

Додатково суд зазначає, що у підготовчому судовому засіданні, проведеному 27.02.2023 року, представником позивача зазначалось про неможливість своєчасного подання ним всіх письмових доказів по справі до суду через відсутність нормованих графіків відключень електроенергії, що позбавляло останнього можливості підготувати у належному вигляді повний пакет документів у встановлений законом строк, виходячи з чого судом було надано додатковий час представнику позивача для надіслання письмових доказів по справі до суду, із одночасним надісланням їх стороні відповідача, що не суперечить ч.8 ст. 79 КАС України.

Щодо письмово викладених міркувань представника відповідача щодо ознак проведення судом податкової документальної перевірки, то у постанові Верховного Суду від 10.05.2023 року по справі №640/966/20 була викладена правова позиція, згідно якої норми податкового законодавства не обмежують період подання платником податків необхідних первинних документів лише часом проведення податкової перевірки, оскільки положення пункту 44.6 статті 44 ПК України визначають статус показників податкової звітності, які не підтверджені необхідними документами під час перевірки, однак не обмежують право платника довести у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, поданням виключно тих доказів, що надавалися ним під час проведення податкової перевірки. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучити до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів. В іншому випадку, обмеження судом предмету дослідження призвело би до неповноти дослідження та порушення справедливого балансу.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 року у справі №420/2808/20.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що право сторін на подання ними будь-яких письмових доказів по справі не може обмежуватися судом, оскільки це б прямо порушувало принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, а тому посилання представника відповідача на безпідставне долучення судом первинних документів від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс», суд до уваги не приймає.

Більш того, відповідно до статті 317 КАС України порушення суддею порядку ведення судового процесу може бути перевірено судом апеляційної інстанції, що, у свою чергу, може бути підставою для скасування судового рішення повністю або частково.

Підсумовуючи вищевикладене, підстави, на які посилається представник відповідача у заяві про відвід головуючого судді, не є такими, що можуть викликати сумнів у неупередженості головуючого у даній справі, оскільки вказані підставі фактично зводяться до незгоди представника Головного управління ДПС в Одеській області щодо забезпечення судом можливості надати сторонами по справі всі наявні у них докази, які стосуються спірних правовідносин, що у подальшому може мати суттєве значення для винесення законного та обґрунтованого рішення по даній справі.

Суд зауважує, що завданням суду перш за все є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення зазначеного адміністративного спору, що є неможливим без заслуховування пояснень сторін по справі, з`ясування викладених ними обставин, та дослідження всіх наданих сторонами доказів по суті спірних правовідносин.

Додатково суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст. 180 КАС України якщо доданий до справи або наданий суду учасником справи для ознайомлення документ або інший доказ викликає обґрунтований сумнів у його достовірності, учасник справи може просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або вимагати проведення експертизи.

Водночас, за час розгляду даної справи, представником відповідача не були заявлені клопотання про виключення наданих представником позивача конкретних документів з числа доказів по справі, або клопотання про проведення експертизи щодо наданих документів представником товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс».

За таких підстав суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання представника Головного управління ДПС в Одеській області про відвід судді Білостоцького О.В. та про відсутність визначених КАС України підстав для відводу головуючого судді у справі №420/12619/21.

Частиною 2 ст. 241 КАС України визначено, що всі процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, а також клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 5-11, 31, 36, 39, 40, 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У клопотанні представника Головного управління ДПС в Одеській області про відвід головуючого судді Білостоцького О.В. по справі №420/12619/21 - відмовити.

Ухвала набуває законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 256 КАС України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 25 вересня 2023 року.

Суддя Білостоцький О.В.