Справа № 520/26199/23
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2023 р. Справа № 520/26199/23

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Старосєльцева О.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття рішення про відкриття провадження в адміністративній справі за матеріалами адміністративного позову Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про: 1) стягнення з ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області (40108599) вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 4875,00 грн., -

встановив:

В оформленні матеріалів адміністративного позову виявлено недоліки.

Так, разом з позовною заявою представником Головного управління Національної поліції в Харківській області надано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

У своїй заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, заявник посилається на запровадження воєнного стану по всій території України з 24.02.2022 року та відсутністю можливості звернутися до суду з даною позовною заявою. При цьому, свої вимоги заявник мотивує тим, що КАС України в редакції Закону України від 15 грудня 2017 року № 2147-VІІІ чітко зазначав, що суб`єкт владних повноважень може звернутися до суду із вимогою про стягнення грошових коштів протягом 3 місяців після закінчення місячного строку, який надавався особі для можливого оскарження рішення суб`єкта владних повноважень. В подальшому, Законом України від 07 грудня 2017 року № 2234-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів», який в частині змін до документу 2747-ЇУ (КАС України) набрав чинності 07 січня 2018 року, внесені зміни до пункту 8 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства. Вказаним Законом у пункті 8 слова "частиною п`ятою" заміне словами "частиною другою". А тому, після внесення змін до пункту 8 частини 4 статті 169 КАС України, суб`єкт владних повноважень має право звернутися до адміністративного суду про стягнення грошових коштів протягом 3 місяців після закінчення шестимісячного строку. Таким чином, на думку заявника, законодавець передбачив можливість особи після звільнення звернутися до суду із позовом щодо проходження, звільнення зі служби протягом 6 місяців (подавши відповідну заяву про визнання поважними пропущення місячного строку та поновлення строку на звернення). І тільки після закінчення максимально можливого строку на звернення до адміністративного суду у шість місяців у суб`єкта владних повноважень виникає право звернутися до суду, яке він може реалізувати протягом 3 місяців. При цьому, заявник посилається на правову позицію, висловлену Верховним Судом у постановах від 26.02.2019 у справі №826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі №420/9673/20.

Вирішуючи подане клопотання, суддя зазначає наступне.

Положеннями частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно пункту 8 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції наказом ГУНП в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію України», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення.

До суду позивач звернувся 19.09.2023 року через систему "Електронний суд", зареєстровано судом 20.09.2023р., тобто з пропуском як місячного, так і тримісячного строку звернення до суду.

Суд наголошує на тому, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, пов`язані з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби, тобто вони охоплюють правовідносини, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до моменту її звільнення із займаної посади.

Водночас, питання щодо стягнення вартості предметів однострою особистого користування, не відносяться до спорів, які виникли з підстав проходження публічної служби, відповідно, до них мають застосовуватись приписи абзацу 2 частини другої статті 122 КАС України.

З огляду на вказане, до спірних правовідносин застосовується тримісячний строк, встановлений для звернення до суду суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом.

Як вже зазначалося вище, відповідача звільнено зі служби в поліції наказом ГУНП в Харківській області від 04.06.2022, а до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 19.09.2023 року через систему "Електронний суд", зареєстровано судом 20.09.2023р., тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України.

Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного суду від 07.09.2023 року у справі №520/2134/23.

Суд звертає увагу, що за змістом ч.1 ст.122 і ч.1 ст.123 КАС України пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за умови поважності причини пропуску та відсутності ознаки присікальності (преклюзивності).

У силу правового висновку постанови Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19 «Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежить від волевиявлення сторони і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.».

Отже, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Викладені у заяві про поновлення пропущеного строку на звернення до суду причини, а саме: 1) бойові дії на території міста Харкова у період 24.02.2022р.-березень 2022р.; 2) зруйнування адміністративної будівлі ГУ НП в Харківській області 02.03.2022р. унаслідок ракетного обстрілу; 3) простій значної кількості цивільних працівників ГУ НП в Харківській області; 4) залучення спеціалістів юридичного підрозділу ГУ НП в Харківській області до виконання іншої роботи; 5) неможливості направлення копій позовних заяв на території, що знаходились під окупацією, не висвітлюють питань функціонування позивача, ГУ НП в Харківській області протягом періоду з жовтня 2022р. (з моменту деокупації Куп`янського району Харківської області) до дати подачі позову (19.09.2023р.).

Окрім того, у поданій заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, заявником самостійно зазначено про те, що строк звернення до суду закінчився 05.02.2023р.

Водночас, жодних обґрунтувань поважності причин пропуску строку, які не дозволяли позивачу подати позовну заяву у встановлений законом строк без невиправданих зволікань, у період часу з 05.02.2023р. по дату звернення до суду (19.09.2023р.), заявником не зазначено.

Щодо посилання заявника на висновки Верховного Суду, висловлені в постановах від 26.02.2019 у справі №826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі №420/9673/20, суд зазначає, що вказані постанови прийняті щодо інших правовідносин.

У справі, що розглядається суб`єктом владних повноважень не надано до суду відповідного рішення про стягнення з відповідача грошових коштів. В наказі ГУНП в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с про звільнення відповідача зі служби в поліції не зазначено про стягнення коштів, за стягненням яких позивач звернувся до суду.

Тобто, у справах № 826/14908/18 та № 420/9673/20 спірні правовідносини виникли щодо стягнення грошових коштів на підставі рішення суб`єкта владних повноважень та не стосуються правовідносини щодо проходження або звільнення з публічної служби.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, належних обґрунтувань поважності причин пропуску строку, які не дозволяли позивачу подати позовну заяву у встановлений законом строк без невиправданих зволікань, до суду не надано, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без руху для обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду з наведенням інших поважних причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, то позов має бути залишений без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст. ст. 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову у 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху.

Встановити, що способом усунення недоліків позовної заяви є подання до суду: інших обґрунтувань разом з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію даної ухвали направити особі, яка звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Старосєльцева