Справа № 160/8280/23
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 вересня 2023 року Справа № 160/8280/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.
при секретарі судового засіданняПірієвої Л.А.
позивача представника відповідача Маркова О.С. Борсук Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Дніпровської міської ради, в якому, з урахуванням уточнень, просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем прийнято рішення № 40/34 від 22.02.2023 року «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державною-агресором», згідно з Додатком до якого в пункті 11 вулиця Громова (Чечелівський район, місто Дніпро) перейменована на вулицю Дмитра Скоробогатова.
Позивач, як громадянин, який зареєстрований та фактично проживає у будинку по АДРЕСА_1 , до прийняття оскаржуваного рішення направив на адресу відповідача заяву з пропозицією надання пояснень про причини і аргументи по суті щодо можливого перейменування вулиці Громова з наданням висновків робочої групи з підготовки пропозицій щодо такого перейменування у складі міської комісії Дніпровської міської ради та з наданням експертних висновків фахівців-істориків, соціологів, правознавців, а також результатів демократичного громадського обговорення.
Проте, відповідач, прийняв оскаржуване рішення як нормативно-правовий акт, відповідно до якого були внесені зміни до містобудівного кадастру, геофондів та адресного плану міста про перейменування вулиці Громова на топонім вулиця Дмитра Скоробогатова.
За поясненнями позивача, відповідач у листуванні з позивачем через Головне архітектурно-планувальне управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, як зазначено в додатках до позовної заяви, не надав аргументи по суті щодо перейменування вулиці Громова, не надав посилання на оголошення про заплановане перейменування вулиці Громова, а вказав лише, що Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонім) фізичних осіб, ювілейних і святкових дат, назв і історичних подій» передбачено, що топоніми міст України мають носити ім`я тих особистостей, які внесли вклад, у тому числі, у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, а постать ОСОБА_2 не має ніякого відношення до України, тим паче, не має відношення до міста Дніпра.
Позивач вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв поза межами повноважень, наданий йому законодавством, самостійно, без проведення громадських слухань за участю територіальної громади, для урахування об`єктивної суспільної думки щодо постаті ОСОБА_2 , чим порушив приписи чинного законодавства України.
Ухвалою суду від 04.05.2023 року, після усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами загального позовного провадження, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та доказів на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову відповідач надав свій відзив на позов, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема, забороняти проведення мирних зборів, мітингів, походів і демонстрацій, інших масових заходів.
Відповідач зауважує, що норми Законів України «Про засудження комуністичного націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» за своєю правовою природою є імперативними нормами, а отже перейменування вулиць та інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органів влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік (крім випадків, пов`язаних з розвитком української науки та культури), працювали у радянських органах державної безпеки, назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних радянських республік та похідні від них, а також назви, пов`язані з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у ХХ столітті (крім пам`ятників та пам`ятних знаків, пов`язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури) є обов`язком, а не правом органу місцевого самоврядування.
Відповідач зазначає, що у результаті повномасштабного військового вторгнення та тимчасової окупації державою-агресором частини території України необхідно захищати інтереси держави у всіх сферах діяльності.
Відповідач звертає увагу на те, що позивач зазначив, що ОСОБА_2 за часів комуністичного режиму був радянським льотчиком та роки Другої світової війни з грудня 1941 року був командувачем авіадивізії та повітряних армій.
За роки незалежності відбулося велике суспільне переосмислення тоталітарної комуністичної спадщини, що дісталася від радянського минулого, та розпочалося широкомасштабне відродження української історичної пам`яті, ідентичності та культури, очищення громадського простору від нав`язаних чужинських ідеологем, запровадження європейських цінностей та цивілізованого суспільного розвитку.
Так, рішенням Дніпровської міської ради від 22.02.2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державною-агресором» вулиця Громова перейменована на вулицю Дмитра Скоробогатова видатного місцевого архітектора.
Крім того, відповідач зазначає, що порушення процедури громадського обговорення саме по собі не може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за наслідками такого обговорення, якщо це не призвело до порушення індивідуальних прав позивача.
З урахуванням викладеного, відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
05.07.2023 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції позивач звертає увагу на те, що відповідачем не наведено обґрунтувань та не надано доказів проведення громадських слухань, а також протоколів чи інших документів щодо доцільності перейменування вулиці Громова.
Також, позивач стверджує про негативні юридичні наслідки для позивача, пов`язані з прийняттям оскаржуваного рішення, зокрема, при здійсненні запланованих нотаріальних дій необхідне додаткове документальне підтвердження перейменованої назви вулиці позивача; правовідносин позивача з фінансовою установою потребують особистої присутності для здійснення зміни адреси помешкання позивача як фізичної особи, інакше надання фінансових послуг обмежується.
На переконання позивача, зазначене потребує додаткових часу, дій та зусиль, до яких призводить оскаржуване рішення, прийняте з порушенням норм законодавства.
Позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Під час розгляду справи, позивач позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача проти позовних вимог заперечував та просив відмовити в їх задоволенні.
Заслухавши сторін, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
З матеріалів справи вибачається, що рішенням Дніпровської міської ради VІІІ скликання від 22.02.2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державою-агресором», керуючись Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» і «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонім) фізичних осіб, ювілейних і святкових дат, назв і історичних подій», Статутом територіальної громади міста Дніпра, затвердженим рішенням міської ради від 20.05.2020 року № 63/57, відповідно до протоколу засідання міської ради щодо присвоєння найменувань (перейменування) вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, мостам та іншим об`єктам, розташованим на території міста Дніпра, від 02.02.2023 року № 1, на підставі звернення мешканців вулиці Амурської в Індустріальному районі від 21.12.2022 року вх. № КоВ-17, мешканців вулиці Ашхабадської в Індустріальному районі від 21.12.2022 року вх. №КоК-44, парафіян Храму Покрови Пресвятої Богородиці УНКЦ від 06.12.2022 року вх. № 15/530, листів Дніпровського міського об`єднання всеукраїнського товариства «просвіта» ім. Тараса Шевченка від 14.12.2022 року вх. № 15/560, Громадської організації «Інститут суспільних ініціатив «Консенсус» від 18.11.2022 року вх. №15/487, Державного вищого навчального закладу «Придніпровська державна академія будівництва та архітектури» від 29.11.2022 року вх. № 11/1994, Дніпропетровської обласної організації «Всеукраїнське об`єднання ветеранів» від 30.11.2022 року вх. № 15/515, Громадської організації «Дніпропетровське обласне товариство вірменської культури ім. Григора Лусаворича» від 02.11.2022 року № 15/452, перейменовано топоніми міста Дніпра, назви яких пов`язані з державною-агресором згідно з додатком.
Головному архітектурно-планувальному управлінню департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради внести необхідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів, адресного плану міста.
Згідно з п. 11 Додатку до рішення Дніпровської міської ради VІІІ скликання від 22.02.2023 року № 40/34 «Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов`язані з державою-агресором» вулицю Громова перейменовано на вулицю Дмитра Скоробагатова (Чечелівський район м. Дніпра).
Не погоджуючись з вказаним рішенням в частині перейменування АДРЕСА_1 , вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню в цій частині, позивач звернувся з позовною заявою до суду.
Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України від 21.05.1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (із змінами і доповненнями) та Законом України від 24.05.2012 року № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій».
Згідно зі ст. 2 Закону України № 280/97-ВРмісцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.
Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Відповідно до ч.1ст. 3 Закону № 280/97 громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.
Згідно з ст. 4 Закону № 280/97 місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.
З наведеного слідує, що позивач, як член територіальної громади м. Дніпра та житель вул. Громова, має право на оскарженнярішеньвідповідача, у даномувипадку і рішенняв частиніперейменуваннявулиці Громова у м.Дніпро.
Статтею 25 вищевказаного Закону передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Так, п.41 ч.1 ст. 26 Закону № 280/97встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема - прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.
Пунктом 1 частини 1 статті 37 Закону України від 21.05.1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту.
Частиною 1 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначеноЗаконом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24.05.2012 року № 4865-VI(далі - Закон № 4865, тут та далі в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Водночас, відповідно до частин 1 статті 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які:
1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;
2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини;
3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.
Імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.5 ст. 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»).
Згідно з частиною 3 статті 4 вказаного Закону у цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються, зокрема, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.
Подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій (ч.1ст.6 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»).
Відповідно до п.7ч.1ст. 8 Закону № 4865сільські, селищні, міські ради присвоюють імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності: юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.
Статтею 11 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» встановлено, що зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події. У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов`язково зазначається обґрунтування. Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.
Правовими положеннями ч. 2-4 ст. 6 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» регламентовано, що до подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються:
1) інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності;
2) розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події;
3) узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.
У разі якщо у фізичної особи, ім`я якої пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності, є родичі (діти, вдова, вдівець, а якщо їх немає - батьки, рідні брати та сестри), додається також їх письмова згода на присвоєння імені.
Подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій підлягає реєстрації в день його надходження. Відмова у прийнятті або реєстрації подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій забороняється.
Разом з тим, п.6 ч. 1 ст. 7 вищезазначеного Закону передбачено, що подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події готується у разі, зокрема, присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, - сільським, селищним, міським головою.
Також, п. 7 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» встановлено, що імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності присвоюють, зокрема, сільські, селищні, міські ради - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.
Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 року № 989(далі - Порядок).
Відповідно до норм Порядку громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення (п. 2 Порядку).
Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей (п. 3 Порядку).
Згідно з п.4, 5 Порядку громадське обговорення передбачає:
1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, з чітко визначеним переліком інформації;
2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);
3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.
Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті. Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.
Пункт 6 Порядку вказує, що пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.
У ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження) (п. 8 Порядку).
Суду не було надано доказів оприлюднення повідомлення про проведення громадського обговорення в спосіб, передбачений законодавством, як і не надано доказів проведення самого громадського обговорення, що є порушенням Порядку.
Більше того, відповідачем не заперечується факт не проведення громадських обговорень щодо перейменування АДРЕСА_1 .
Судом встановлено, що на звернення позивача листом Дніпровської міської ради від 17.04.2022 року № М-6/0-1/09-23 повідомлено, зокрема, що у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачених статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах і обсязі, які необхідні для забезпечення можливості впровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачається заборона проведення страйків, масових зібрань та акцій, що унеможливлює проведення зборів громадян громадських слухань, загальних зборів та навіть круглих столів для обговорень.
Суд критично ставиться до таких тверджень відповідача, оскільки, окрім вищевказаних видів зборів громадян, законодавством передбачено й інші, зокрема, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація.
Суд не приймає до уваги посилання відповідача на висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 02.05.2018 року у справі № 712/9022/16-а, оскільки у вказаній постанові йдеться про порушення процедури громадських обговорень, яка була проведена, натомість у цій справі процедура громадського обговорення взагалі не відбулась, доказів іншого матеріали справи не містять.
Крім того, суд розглядає дану справу в контексті порушення прав позивача.
Суд погоджується з позицією позивача щодо порушення його індивідуальних прав, у зв`язку з непроведенням громадських слухань взагалі, що не спростовано відповідачем та прийняття оскаржуваного рішення поклало на позивача надмірний тягар у вигляді затрат часу, дій та зусиль, зокрема, при здійсненні запланованих нотаріальних дій та необхідне додаткове документальне підтвердження перейменованої назви вулиці позивача; правовідносин позивача з фінансовою установою потребують особистої присутності для здійснення зміни адреси помешкання позивача як фізичної особи, інакше надання фінансових послуг обмежується.
Судом при розгляді даної справи, враховано висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02.05.2028 року у справі № 712/9022/16-а та від 23.05.2028 року у справі № 219/7967/17, в частині того, що порушення процедури громадського обговорення, саме по собі, може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за наслідком такого обговорення, якщо це призвело до порушення індивідуальних прав позивача.
Таким чином, суд доходить висновку, що дії Дніпровської міської ради, що полягають у перейменуванні вулиці Громова, є протиправними.
Відповідно, протиправним є рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22.02.2023 року в частині перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро), у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Крім того, позивачем заявлено вимогу зобов`язати Дніпровську міську раду подати відомості до Дніпровської філії ДП «Національна інформаційна система» МЮ України про внесення змін до словника вулиць державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також внести відповідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів та Адресного плану міста щодо повернення назви АДРЕСА_1 .
Судом встановлено, що на підставі рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22.02.2023 року було внесено відповідні зміни до містобудівного кадастру, адресного плану міста Дніпра та словника вулиць Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що підтверджується листом Дніпропетровської регіональної філії ДП «Національні інформаційні системи» від 10.04.2023 року № 1572/29-41.
Оскільки рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22.02.2023 року в частині перейменування вулиці Громова є протиправним та підлягає скасуванню, то вимога про зобов`язання Дніпровську міську раду подати відомості до Дніпровської філії ДП «Національна інформаційна система» МЮ України про внесення змін до словника вулиць державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також внести відповідні зміни до містобудівного кадастру, геофондів та Адресного плану міста щодо повернення назви вулиці Громова з назви вулиці Дмитра Скоробогатова, підлягає задоволенню, як похідна.
Відповідно до ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Згідно ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 1073,60 грн., що документально підтверджується квитанцією від 20.04.2023 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в розмірі 1073,60 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 245-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
Визнати протиправним рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22.02.2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро).
Скасувати рішення Дніпровської міської ради №40/34 від 22.02.2023 року в пункті 11 Додатка до нього про перейменування вулиці Громова (Чечелівський район, місто Дніпро).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення суду складений 26.09.2023 року.

Суддя І.О. Лозицька