Справа № 160/17621/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
19 липня 2023 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просить:
зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Серінус» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Додатково позивачу було надано Витяг з протоколу №358 від 29 травня 2023 року, з якого стало відомо, що на засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прийнято рішення про віднесення товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус», як такого, що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.
Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» вважає протиправними дії контролюючого органу, висновок Комісії передчасним та необґрунтованим, а саме рішення таким, що підлягає скасуванню повністю, у зв`язку з чим звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2023 року, провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
З 01 лютого 2020 року вступила в законну дію постанова Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, якою визначено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядком №1165 передбачено автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3) (пункт 5 Порядку №1165).
За результатами проведеного аналізу даних ЄРПН з червня 2021 по серпень 2022 роки встановлено операції з придбання товарів (послуг) платникам податків з ознаками ризиковості, а саме:
Підприємство включено до переліку ризикових від 23 лютого 2022 року.
Крім того, у платника ТОВ «Серінус», згідно з податковим розрахунком сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб сум за 1 квартал 2023 року у штаті рахувалося 3 особи, заробітну плату яким не нараховано та не виплачено.
Наказом ДПС України від 11 січня 2023 року №17 затверджено Довідник кодів податкової інформації, який є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.
Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДПС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України.
Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.
Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Висновки наведені в рішенні є відображенням дій працівників податкових органів і самі по собі, не породжують правових наслідків для платника податків та відповідно таке рішення не порушує прав останнього.
На думку представника відповідача, внесення суб`єктом владних повноважень товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
За таких обставин, представник відповідача зазначив, що дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
З урахуванням викладеного, представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус».
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Серінус» є юридичною особою та зареєстроване в якості платника податку на додану вартість з 30 січня 2018 року.
Основними видами економічної діяльності підприємства відповідно до коду КВЕД є 46.71 - оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.
Штатна чисельність працівників станом на поточну дату складає 3 особи.
Звіти за додатком №4ДФ до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску подано до контролюючого органу у порядку та строки, передбачені діючим законодавством.
Крім того, у господарській діяльності підприємство «Серінус» використовує орендовані споруди комплексу паливно - мастильних матеріалів розміщені за адресою: м.Дніпро, проспект Богдана Хмельницького, буд.147Д.
Підприємство має відкриті рахунки в АТ «ОТП Банк», АТ «АКБ «Конкорд» та ДОУ АТ «Ощадбанк».
17 травня 2021 року між товариством з обмеженою відповідальністю «ДІСК - ОІЛ» (постачальник) та товариством з обмеженою відповідальністю «Серінус» (покупець) було укладено договір поставки №01-05/21, відповідно до умов якого постачальник зобов`язується передавати в погоджені строки, а покупець прийняти і оплатити нафтопродукти - конденсат газовий стабільний, абсорбент газоконденсатний, залишок кубовий, іменовані далі за текстом - «товар», на умовах, викладених у даному договорі.
Пункт 5.1-5.3 договору поставки №01-05/21 - розрахунки за поставлений товар здійснюються в розмірі 100% передплата, протягом 3 (трьох) банківських днів з дати виставлення рахунку постачальником.
На виконання умов Договору від 17 травня 2021 року №01-05/21 ТОВ «ДІСК - ОІЛ» здійснило поставку товару:
конденсат газовий стабільний у кількості 5,648 тонн на суму 129780,00 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 19.07.2021 №РН-0000088. Податкова накладна №10 від 19 липня 2021 року, зареєстрована в ЄРПН;
абсорбент газоконденсатний марка «С» кількістю 10,608 тонн на суму 220220,00 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 22 липня 2021 року №РН-0000091 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів від 22 липня 2021 року №22-07/21. Податкова накладна №10 від 19 липня 2021 року зареєстрована в ЄРПН;
абсорбент газоконденсатний марка «С» кількістю 13,852 тонн на суму 320000,00 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 04.08.2021 №РН-0000104 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів від 04 серпня 2021 року №04-08/2. Податкові накладні №3 від 04 серпня 2021 року та №1 від 03 серпня 2021, які зареєстровані в ЄРПН;
абсорбент газоконденсатний марка «Є» кількістю 6,108 тонн на суму 124058,10 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 28 серпня 2021 року №РН-0000116. Податкова накладна №18 від 28 серпня 2021 року зареєстрована в ЄРПН;
абсорбент газоконденсатний марка «Є» кількістю 11,124 тонн на суму 225941,90 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 02 вересня 2021 року №РН-0000117. Податкова накладна №2 від 02 вересня 2021 року зареєстрована в ЄРПН;
сировина вуглеводнева кількістю 14,476 тонн та абсорбент газоконденсатний кількістю 3,03 тонн, що підтверджується видатковою накладною від 25 жовтня 2021 року №РН-0000133 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів від 25 жовтня 2021 року №25/10-21. Податкова накладна №2 від 25 жовтня 2021 року, зареєстрована в ЄРПН;
конденсат газовий стабільний кількості 7,380 тонн на суму 154980,00 грн. з ПДВ, що підтверджується видатковою накладною від 27 жовтня 2021 року №РН-0000138. Податкова накладна №6 від 27 жовтня 2021 року, яка зареєстрована в ЄРПН;
Підприємство ТОВ «Серінус» включено до переліку ризикових на підставі рішення від 04.08.2022. Рішення щодо включення до переліку ризикових платників було прийнято з урахуванням наявної податкової інформації по ТОВ "Серінус", яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме:
За результатами проведеного аналізу даних ЄРПН з червня 2021 по серпень 2022 роки встановлено операції з придбання товарів (послуг) платникам податків з ознаками ризиковості, а саме:
- ТОВ «ДІСК-ОІЛ» (код 38677065) - на суму ПДВ 280,85 тис. грн. Підприємство включено до переліку ризикових від 23.02.2022 року.
Крім того, платник ТОВ «Серінус» згідно додатку 4ДФ Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, за 2 квартал 2022 року нарахував заробітну плату 3 працівникам (за ознакою доходу "101"), яка не була виплачена.
З метою виключення платника податків з переліку ризикових позивач подав до контролюючого органу повідомлення від 10 травня 2023 року №1005 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» критеріям ризиковості платника податку та просило виключити підприємство з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.
18 травня 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Серінус» на адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області направлено запитувані відповідачем копії документів, які були зареєстровані за №2.
Підставою відповідності критеріям ризиковості платника податку визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» вважає протиправними дії контролюючого органу, висновки Комісії передчасним та необґрунтованим, а саме рішення таким, що підлягає скасуванню повністю, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з пунктом 74.1 пункту 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Так у оскаржуваному рішенні, відповідачем зазначено про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, згідно з пунктом 8 додатка 1, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
Комісія прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Відповідачем в рішенні зазначено ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
При цьому, суд зауважує, що відповідачем не зазначено, яких саме документів не вистачило відповідачу для прийняття рішення про невідповідність підприємства.
Крім того, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації ані під час виникнення даних правовідносин, ані під час розгляду судом даної справи, на підставі якої прийнято оскаржуване рішення про включення ТОВ «Серінус» до переліку ризикових платників податків, податковим органом надано не було.
Крім того, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірне рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку ТОВ «Серінус», не створює для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього юридичних наслідків.
Додатково, суд звертає увагу, що факт включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку не може бути самостійною підставою для віднесення і позивача до ризикового платника, оскільки кваліфікуючою ознакою для віднесення суб`єкта до ризикового, є саме здійснена ним господарської операції, в якій контрагент є лише одним з складових елементів.
Поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу, позаяк не може апріорі володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.
У постанові від 22 липня 2021 року по справі №520/480/20 Верховний Суд зауважив, що саме лише посилання ГУ ДПС про те, що аналіз діяльності платника податків свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
У даному випадку, наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття в подальшому рішень про відмову в такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.
При цьому, право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права товариства.
Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
За змістом частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, суд виходить із наступного.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду з позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 5368,00 грн.
Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Серінус» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник