Справа № 340/4129/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4129/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Казанчук Г.П., розглядаючи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Кіровоградській області, яка полягає у неповерненні ОСОБА_1 помилково (безпідставно) сплачених коштів у розмірі 9009 грн. (дев`ять тисяч дев`ять гривень) 66 коп;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області підготувати та подати до відповідного управління (відділення) Державної казначейської служби України висновок про повернення фізичній особі, яка провадить незалежну професійну діяльність, адвокату ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) помилково сплаченої суми єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне страхування в розмірі 9009 грн. (дев`ять тисяч дев`ять гривень) 66 коп.

ОСОБА_1 також просить суд зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області протягом одного місяця з дня набрання цим рішенням законної сили подати до суду звіт про виконання судового рішення в зобов`язальній частині.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 вказує, що вона на підставі свідоцтва №000153 від 15.01.2018 є адвокатом з 22.02.2018 року, а з 27.08.2009 року працює на посаді юрисконсульта у ТОВ "Агродар ЛТД". Вона є платником єдиного соціального внеску за видом економічної діяльності "Адвокатська діяльність". Отримавши усну консультацію в Олександрійській ДПІ стосовно обов`язку для самозайнятої особи визначити базу нарахування ЄСВ у відповідності до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування". Позивач вказує, що нею було помилково сплачено у 2018-2019 роках на рахунок відповідача єдиний внесок в розмірі 9009,66 грн. за 2018 рік, а тому звернулась до податкового органу із заявою про повернення коштів, проте отримала відмову, яку вважає протиправною. Вказану відмову нею оскаржено до суду, який визнав протиправну бездіяльність та зобов`язав податковий орган розглянути питання про повернення надміру та/або помилково сплачених коштів єдиного внеску. Проте, податковий орган знову відмовився повернути надміру сплачені грошові кошти з посиланням на те, що згідно системи ІКП за ОСОБА_1 відсутня будь яка переплата з єдиного соціального внеску.

ГУ ДПС у Кіровоградській області (далі відповідач) надав відзив на позов у якому заперечують проти позовних вимоги з підстав відсутності по особовому рахунку зі сплати ЄСВ ОСОБА_1 переплати. Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 самостійно визначено зобов`язання з ЄСВ в сумі 9009,66 грн. шляхом подання звіту про сум нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2018 рік, які і були сплачені позивачем.

ОСОБА_1 подала відповідь на відзив у якій наголошує, що судовими рішенням у справах №№340/1720/19 та 340/1096/22 встановлено, що вона за 2018 рік не мала обов`язку самостійно сплатити за себе єдиний соціальний внесок, а перераховані кошти є помилково сплаченими.

Рух справи:

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.06.2023 року відкрито провадження у даній справі та вирішено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам встановлено строк для подання заяв по суті справи (відзиву та відповіді на відзив).

Ухвалами Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19.07.2023 року та від 14.09.2023 року витребувані додаткові докази.

Дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 15.01.2018 року отримала свідоцтво на зайняття адвокатською діяльністю та до Єдиного реєстру адвокатів було внесено запис про здійснення адвокатською діяльності індивідуально.

26.06.2020 року ОСОБА_1 подала Звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2018 рік, у якому самостійно визначила суму доходу, на яку нараховується єдиний внесок, з урахуванням максимальної величини - 3723 грн. щомісячно та суму нарахованого єдиного внеску в сумі 819,06 грн. щомісячно. Усього сума доходу за 2018 рік 40953 грн., сума нарахованого внеску - 9009,66 грн. (а.с.91-92).

Сума єдиного внеску сплачена позивачем самостійно, що підтверджується квитанціями до платіжної інструкції від 12.04.2018 року на суму 2457,18 грн., від 07.05.2018 року на суму 819,06 грн., від 15.06.2018 року на суму 819,06 грн., від 10.07.2018 року на суму 819,06 грн., від06.08.2018 року на суму 819,06 грн., від 13.09.2018 року на суму 819,06 грн., від 05.11.2018 року на суму 819,06 грн., від 09.12.2018 року на суму 819,06 грн., від 08.02.2018 року на суму 819,06 грн. (а.с.36-44).

Факт сплати позивачем єдиного внеску за період січень-листопад 2018 року в розмірі 9009,66 грн. не заперечується сторонами.

ОСОБА_1 02.04.2019 року звернулася до ГУ ДФС у Кіровоградській області з заявою про повернення помилково сплачених коштів на рахунок Олександрійської ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області за єдиний соціальний внесок на загальнообов`язкове державне страхування. Але листом від 17.04.2019 року №1933/адв/11-28-53-06-16 в задоволенні заяви відмовлено.

ОСОБА_1 26.11.2021 року звернулася до ГУ ДФС у Кіровоградській області з заявою про повернення помилково сплачених коштів на рахунок Олександрійської ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області за єдиний соціальний внесок на загальнообов`язкове державне страхування (а.с.26-27). Але отримала відмову віл 16.12.2021 року (а.с.29), яку оскаржила до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.04.2022 року визнано протиправною відмову Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 26 листопада 2021 року про повернення надміру та/або помилково сплачених коштів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 9009,66 грн.; Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області розглянути питання щодо підготовки висновку про повернення ОСОБА_1 надміру та/або помилково сплачених коштів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за поданою нею заявою від 26 листопада 2021 року в сумі 9009,66 грн. (а.с.31-34).

20.02.2023 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про зобов`язання виконати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.04.2022 року (а.с.35).

Листом ГУ ДПС у Кіровоградській області №1957/6/11-28-24-01-12 від 20.03.2023 року вказано про відсутність в ІКП ОСОБА_1 переплати з єдиного внеску в сумі 9009,66 грн., а тому відмовлено у поверненні коштів з рахунку 3556 (далі спірна відмова, а.с.45-46).

Отже, правомірність та законність спірної відмови є предметом спору, який передано на вирішення адміністративного суду.

Спірні правовідносини в частині щодо адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування врегульовані нормами Податкового кодексу України (далі ПК України) та Законом України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464-VI).

За визначенням, наведеним в підпункті 14.1.226 пункту 14.1 статті 14 ПК України самозайнята особа-платник податку, який є фізичною особою-підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності. Незалежна професійна діяльність - участь фізичної особи у науковій, літературній, артистичній, художній, освітній або викладацькій діяльності, діяльність лікарів, приватних нотаріусів, приватних виконавців, адвокатів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), аудиторів, бухгалтерів, оцінщиків, інженерів чи архітекторів, особи, зайнятої релігійною (місіонерською) діяльністю, іншою подібною діяльністю за умови, що така особа не є працівником або фізичною особою - підприємцем та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.

У пункті 14.1.195 пункту 14.1 статті 14 ПК України надано визначення поняттю "працівник" - це фізична особа, яка безпосередньо власною працею виконує трудову функцію згідно з укладеним з роботодавцем трудовим договором (контрактом) відповідно до закону.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон №5076-VI) адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

У пункті 2 частини 1 статті 1 Закону №2464-VI закріплено що єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з абзацом другим пункту 1 частини 1 статті 4 Закону №2464-VI платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

За змістом пункту 5 частини 1 статті 4 Закону №2464-VI до платників єдиного внеску віднесено також осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Аналіз норми Закону №2464-VI суд дійшов висновку, що платниками єдиного соціального внеску є самозайняті особи, зокрема, адвокати, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально. Необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності індивідуально та отримання доходу від такої діяльності, який і є базою для нарахування ЄСВ. Отже, саме дохід особи від такої діяльності є базою для нарахування, проте за будь-яких умов розмір ЄСВ не може бути меншим за розмір мінімального страхового внеску за місяць. При цьому, за відсутності бази для нарахування ЄСВ у відповідному звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, законодавство встановлює обов`язок особи самостійно визначити цю базу, але її розмір не може бути меншим за розмір мінімальної заробітної плати.

Особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником.

Відповідно до частини четвертої статті 8 Закон №2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з пунктом 2 статті 9 Закон №2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Пунктом 43.1 статті 43 ПК України визначено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Відповідно до пункту 43.3 статті 43 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/а бо надміру сплаченої суми.

Частиною 3 пункту 43.5 статті 43 ПК України контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Наказом Міністерства фінансів України від 16.01.2016 №6 затверджено Порядок зарахування у рахунок майбутніх платежів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або повернення надміру та/або помилково сплачених коштів, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.02.2016 за №193/28323 (Порядок №6). Даний порядок діяв в період звернення позивача з заявою про повернення сплаченого ЄСВ та відповіді на неї.

У Порядку №6 терміни вживаються в таких значеннях:

- надміру сплачені кошти - суми єдиного внеску, які на певну дату зараховані на належний рахунок 3556 понад нараховані суми єдиного внеску на таку дату (крім сум авансових платежів, граничний строк сплати яких не настав, сплачених відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 9 Закону);

- неналежний Платник - платник, з рахунку якого здійснено помилкове списання коштів та/або який не є платником єдиного внеску;

- податкові органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи;

- помилково сплачені кошти - суми єдиного внеску, які на певну дату зараховані не на належний рахунок 3556 та/або сплачені з рахунку неналежного Платника;

- рахунок 3556 - відповідний небюджетний рахунок за субрахунком 3556 ''Рахунки для зарахування єдиного соціального внеску'', відкритий в Державній казначейській службі України;

- символ звітності - код рахунку 3556, що відповідає пропорціям розподілу єдиного внеску.

Позивач наголошує на тому, нею були надміру/помилково сплачені кошти - суми єдиного внеску. Вказаний довід позивача суд відхиляє, як помилковий з огляду на таке.

Сума єдиного внеску в розмірі 9009,66 грн., сплачувалась позивачем протягом 2018 - 2019 року. Вказана сума була обрахована позивачем самостійно, що також підтверджується Звітом про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2018 рік, який позивач подала до податкового органу також самостійно (а.с.91-92).

Відповідно до абзацу другого та третього пункту 2 частини 1 статті 7 Закону №2464-VI у разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску;

Для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

При цьому, сама факт, що за позивача, яка є адвокатом був сплачений єдиний соціальний внесок за вказаний період, не позбавляє його права здійснювати нарахування єдиного внеску від своєї незалежної діяльності самостійно.

Більш того, того, вказані суми єдиного внеску, згідно відповіді ГУ ПФУ в Кіровоградській області, враховані до страхового стажу та відображаються в Індивідуальних відомостях про застраховану особу згідно з Додатком 4 (форма ОК-5) (а.с.142).

Тобто, вказані суми єдиного внеску обліковуються за позивачем у відповідних періодах як сплачені внески та будуть враховані при обрахунку пенсії. При цьому, відповідач не має право самостійно зменшувати вказані суми єдиного внеску.

Наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015 № 435, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 23.04.2015 року за №460/26095 затверджений Порядок формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (який був чинний до 01.01.2022 року далі Порядок №435), який визначає процедуру, форму, строки подання звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Звіт) до Державної податкової служби України, яка є центральним органом виконавчої влади, який реалізує, зокрема, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань сплати єдиного внеску, її територіальних органів (далі - органи доходів і зборів).

Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку №435 звіт до органів доходів і зборів подається страхувальником.

В абзаці другому пункту 8 розділу ІІ Порядку №435 вказано, що чинним вважається останній електронний або паперовий Звіт, поданий страхувальником до закінчення строків подання звітності, визначених цим Порядком, який пройшов всі контролі при завантаженні до Реєстру страхувальників та до Реєстру застрахованих осіб.

Порядок №435 містить ''розділ V. Виправлення помилок''.

У пункті 2 розділу V Порядку №435 вказано, що у разі виявлення страхувальником або правонаступником у Звіті після закінчення строку подання такого Звіту помилки в реквізитах (крім сум), що стосується страхувальника або застрахованої особи, подаються скасовуючі документи, тобто страхувальник повинен сформувати та подати Звіт за попередній період, який містить перелік таблиць Звіту, відповідну таблицю із зазначенням типу форми "скасовуюча" з відомостями, які були помилкові, на одну або декількох застрахованих осіб та відповідну таблицю із зазначенням типу форми "початкова" із зазначеними правильними відомостями на одну або декількох застрахованих осіб, при цьому таблиця 6 додатка 4 до цього Порядку має містити дані щодо кожної застрахованої особи окремо.

Звіт, сформований для виправлення помилок за попередні звітні періоди, не має містити таблиць 1-4 додатка 4 до цього Порядку. При цьому внесення змін до сум нарахованої заробітної плати або доходу та у зв`язку з цим до нарахованих сум єдиного внеску за звітний місяць при формуванні і поданні скасовуючих документів не допускається.

Якщо потрібно повністю скасувати відомості, зазначені в таблицях 5, 7 додатка 4 до цього Порядку, подаються тільки скасовуючі документи щодо виявлених недостовірних відомостей про застраховану особу.

Згідно письмової інформації представника ГУ ДПС у Кіровоградській області від 02.08.2023 року ОСОБА_1 подано звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб за 2018 рік, який прийнято без помилок та дані якого завантажено до Реєстру застрахованих осіб. До контролюючого органу заява щодо зняття актуальності зі Звіту по ЄСВ за 2018 рік від ОСОБА_1 не надходила (а.с.136).

Позивачем не надано суду доказів про звернення до відповідача із заявою/листом тощо стосовно спростування актуальності даних за її звітом по єдиному внеску.

Тобто, наразі є звіт позивача про суми єдиного внеску, який самостійно нею є і сплачені, а відтак, поки не відкоригована актуальність сум єдиного внеску за Звітом позивача за 2018 рік, сума сплаченого єдиного внеску в розмірі 9009,66 грн. не є надмірно чи помилково сплаченою, що виключає повернення цієї суми.

Отже, без самостійного коригування позивачем визначених сум єдиного внеску не можливе визначення таких грошових сум, як помилково чи надміру сплаченими, що відповідно виключає повернення таких сум. Протилежне приведе до того, що сплачені суми будуть обліковуватись за позивачем в Індивідуальних відомостях про застраховану особу, які в подальшому приймуть участь при обрахунку пенсійних виплат. Крім того, повернення вказаних сум єдиного внеску без коригування Звіту за 2018 рік, призведе до виникнення недоїмки за таким звітом.

Принагідно суд зазначає, що протягом 2018 року, з огляду на позицію Верховного Суду, викладеною у постанові від 13 квітня 2021 року у справі №804/4885/17, позивач як самозайнята особа яка офіційно була працевлаштована (і за неї сплачені внески) не мала обов`язку по сплаті єдиного внеску, але мала право самостійно визначити таку саму внеску саме як самозайнята особа. При цьому, визначивши самостійно у Звіті за 2018 суму єдиного внеску, позивач таким чином офіційно задекларувала ці дані.

Враховуючи вищевказане, спірна відмова ГУ ДПС у Кіровоградській області №1028/5/11-28-24-01-13 від 28.02.2023 року винесена у порядок та спосіб, визначений законодавства, а тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 291, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006; ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК