Справа № 810/2240/18
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 вересня 2023 року 810/2240/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження заяву представника позивача Горлатого Олександра Васильовича про відвід головуючого судді Лиска І.Г. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: ОСОБА_3 , про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулись ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: ОСОБА_3 , про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.05.2018 адміністративну справу передано за підсудністю на розгляд до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 червня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №810/2240/18 в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення ОАСК від 13.09.2018 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення ОАСК від 13.09.2018 та постанову ШААС від 10 грудня 2018 року скасовано. Справу №810/2240/18 направлено на повий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

До Київського окружного адміністративного суду на виконання Закону України № 2825-IX від 13 грудня 2022 р. "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" дана справа надійшла 08.05.2023.

Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 08.05.2023 справу передано на розгляд судді Лиска І.Г.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.05.2023 дану справу прийнято до провадження та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представником позивача 09.08.2023 до Київського окружного адміністративного суду подано заяву про відвід судді Лиска І.Г.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. у справі № 320/9180/20 необґрунтованим.

У результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддю Лапія С.М. визначено головуючим суддею для розгляду заяви про відвід судді Лиска І.Г.

Згідно ч. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Розглянувши по суті заяву про відвід судді в даній адміністративній справі, суддя зазначає наступне.

Підстави для відводу судді передбачені статями 36, 37 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 36 КАС України передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Як слідує зі змісту заяви про відвід судді, її мотивовано тим, що рішенням судді Київського окружного адміністративного Лиска І.Г. від 27.05.2019 в адміністративній справі №810/1273/17 позов позивача ОСОБА_3 (який являється третьою особою у цій справі №810/2240/18) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за участі третіх осіб, зокрема: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( які являються позивачами у справі №810/2240/18) про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, приписів та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2019 рішення від 27.05.2019 у справі №810/1273/17 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 17.11. 2022 у справі №810/1273/17 суд ухвалив рішення Київського окружного адміністративного суду від 27.05.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2019 скасувати. Справу направити на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Так, предмети зазначених справ, а саме №810/1273/17 та №810/2240/18 стосуються незаконного будівництва на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , площею 2,5 га, кадастровий номер :01:039:0002, де замовником незаконного будівництва являється ОСОБА_3 , який являється третьою особою особою у справі №810/2240/18 та позивачем у справі №810/1273/17. Отже, правова позиція судді Лиска І.Г. щодо зазначеного будівництва, викладена в його рішенні від 27.05.2019 у справі №810/1273/17, яким був повністю задоволений позов позивача ОСОБА_3 до ДАБІ у Київській області за участі третіх осіб, в т.ч. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, приписів та зобов`язання вчинити певні дії, може стати підставою для виникнення сумнівів у його неупередженості при розгляді справи №810/2240/18.

Розглядаючи заяву про відвід, суд керується ч. 4 ст. 36 КАС України, згідно якої незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зі змісту заяви про відвід судді слідує, що зазначені обставини, а саме що суддя Лиска І.Г. уже висловив свою правову позицію щодо незаконного будівництва на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , площею 2,5 га, кадастровий номер :01:039:0002, де замовником незаконного будівництва являється ОСОБА_3 у справі №810/1273/17, свідчить про незгоду сторони з процесуальними рішеннями та діями суду, а отже, дана заява не містить передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу судді.

Жодного іншого доказу на існування об`єктивних обставин, які б свідчили про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Лиска І.Г., представником позивача суду не подано.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17, від 01.10.2018 в адміністративній справі №9901/673/18 та від 04.10.2018 (провадження №11-429сап18).

Оскільки заявлений відвід обумовлений незгодою позивача з процесуальними діями, вчиненими судом під час розгляду справи, суд вважає заяву про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. у даній адміністративній справі такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статями 36, 37, 40, 243, 248, 256 КАС України, суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Лиска І.Г. відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Лапій С.М.