Справа № 120/14705/23
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2023-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 вересня 2023 р. Справа № 120/14705/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте до позовної заяви не долучено ані документа про сплату судового збору, ані документа, який би підтверджував підстави звільнення останнього від сплати судового збору.

При цьому долучена до позову довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ № 365438, якою підтверджується встановлення позивачеві третьої групи інвалідності, не є підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки особи з інвалідністю ІІІ групи не звільняються від сплати такого.

Крім того, разом із позовом представницею позивача подано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору. Таке клопотання обґрунтоване тим, що положення статті 8 Закону України "Про судовий збір" закріплюють обставини та умови, за яких суд може звільнити сторону від сплати судового збору. При цьому визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення сторони від його сплати. При цьому позивач перебуває у дуже скрутному матеріальному становищі, оскільки отримує пенсію в розмірі 2760 гривень, а розмір інших доходів за 2022 рік підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків. Тобто судовий збір в розмірі 1073,60 перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній рік, що, на думку представниці позивача, є підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Розглянувши клопотання представника позивача про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, зважаю на таке.

За приписами частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (статтею 132 КАС України).

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Частиною 2 цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18 наголосила на тому, що частина 1 статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для реалізації такого права є майновий стан сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити визначену суму судового збору. Тому визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

При цьому звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов`язком суду.

Відтак єдиною підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан сторони, що не дозволяє їй сплатити судовий збір в належному розмірі.

А обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається із такою заявою (клопотанням). Тобто, саме заявник має переконливо довести існування відповідних обставин та надати суду належні документи на підтвердження об`єктивної неможливості сплати судового збору в належному розмірі.

Так, в підтвердження скрутного матеріального становища ОСОБА_1 його представницею долучено до позовної заяви відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 28 серпня 2023 року. Із таких відомостей слідує, що загальний дохід позивача за 2022 рік склав 47087,75 гривень.

За таких обставин слід дійти висновку про відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір", адже розмір судового збору, що належить сплатити за звернення до суду з цим позовом (1073,60 гривень), не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік (5% від 47087,75 гривень складає 2354,39 гривень).

Більше того, у клопотанні про звільнення від сплати судового збору йдеться про те, що ОСОБА_1 окрім зазначеного у таких відомостях доходу також отримує пенсію в розмірі 2760 гривень щомісячно, що додатково свідчить про те, що судовий збір, що належить сплатити, не перевищує 5% розміру річного доходу позивача за попередній рік.

Відтак клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно із частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлено в розмірі 2684 гривні.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову із однією вимогою немайнового характеру становить 1073,60 гривень.

Як свідчить зміст поданої позовної заяви, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, у зв`язку із чим позивач мав би оплатити судовий збір в розмірі 1073,60 гривень.

Таким чином, позивачу слід надати документ про сплату судового збору за звернення до суду з позовом в розмірі 1073,60 гривень.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання документа про сплату судового збору за звернення до суду з позовом в розмірі 1073,60 гривень.

Керуючись статтями 133, 160, 161, 169, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового забору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачеві у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович