Справа № 480/3047/23
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 вересня 2023 року Справа № 480/3047/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Савицької Н.В.,
за участю секретаря судового засідання - Катрича А.К.,
представника позивача - Рибець В.М.,
представника відповідача - Шинкаренко І.Ю.,
представника третьої особи - Прудь О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/3047/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" до Головного управління ДПС у Сумській області, третя особа - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Сумській області, і просить суд:
В обгрунтування позовних вимог зазначає, що не може погодитись з висновками Акту перевірки в частині завищення на 4 764 751 грн суми податкового кредиту, і, як наслідок, завищення суми ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на 2825452 грн, завищення бюджетного відшкодування на суму 5450 грн та завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду на суму 1 933 849 грн. Зокрема, зазначає, що спірна сума до бюджетного відшкодування розрахована позивачем внаслідок укладення господарської операції та відповідної передплати за товар, що слугувало першою подією для належного формування податкового кредиту та у відповідності до приписів абзацу б пункту 200.4 статті 200 ПК України є підставою для відшкодування суми бюджетного відшкодування за фактично сплачений постачальникам товар/ послугу.
Вважає, що відповідачем зроблено хибний висновок про завищення податкового кредиту на 4 495 661 грн, оскільки позивачем включено суми ПДВ по зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних до складу податкового кредиту звітних періодів протягом 1095 календарних днів з дати складання таких податкових накладних.
Також, наполягає на тому, що ТОВ "Авіакон" не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань.
Ухвалою суду від 10.04.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.
Також зауважує, що в ході перевірки встановлено, що ТОВ «Авіакон» безпідставно включало до складу податкового кредиту суми ПДВ по виписаних податкових накладних від моменту складання яких до моменту декларування податкового кредиту минуло більше 1095 днів за період квітень 2021 року - лютий 2022 року.
Крім того, у зв`язку із документальним не підтвердженням проведених операцій із ТОВ «Арма Групп», ТОВ «Скаірпром», ТОВ «Радіоелектронний комплекс», ТОВ «Юкас Україна» встановлено завищення від`ємного значення, в результаті перевіркою встановлено завищення показника в рядку 16.1 (колонка Б) «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду за серпень 2022 року на суму 269091 грн.
Відтак, відповідач вважає позовні вимоги безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення такими, що відповідають чинному законодавству.
У відповіді на відзив, позивач, не погоджуючись із доводами відповідача, звертає увагу суду на те, що під час проведення перевірки товариства у податкового органу не було ніяких заперечень до наданих до перевірки первинних та бухгалтерських документів. Тобто, податковий орган вважав, що надані документи належним чином оформлені та відповідають вимогам законодавства. Відтак, вважає, що висновки відповідача щодо нереальності господарських операцій, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення, базуються виключно на припущеннях та не підтверджені жодними доказами, а відтак оскаржувані податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню.
Третя особа надала суду письмові пояснення, в яких повністю підтримуючи позовні вимоги, зазначає про безпідставність тверджень контролюючого органу, зазначених в оскаржуваних ППР, про неможливість формування податкового кредиту на підставі авансових платежів, оскільки до складу податкового кредиту включається весь податок на додану вартість, у тому числі, що сформований на підставі авансових платежів, сплачених покупцем постачальнику. Також зауважує, що позивачем не допущено порушення вимог 198.6 статті 198 ПК України, що свідчить про безпідставність аргументів контролюючого органу та про протиправність дій відповідача під час складання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 01.06.2023 закрито підготовче провадження по справі за позовом ТОВ "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" до Головного управління ДПС у Сумській області, , третя особа - Державний концерн "Укроборонпром" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і призначено справу до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні 18.07.2023, за клопотанням представника третьої особи, протокольною ухвалою замінено Державний концерн "Укроборонпром" на правонаступника - Акціонерне товариство «Українська оборонна промисловість».
Під час розгляду справи по суті представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник третьої особи просила позов задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, яке визначене з урахуванням від`ємного значення, задекларованого у попередніх звітних періодах, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, за результатами якої складено акт від 28.11.2022 № 4333/18-28-07-03-07/12602750/143 (а.с.41-131 том 1) та прийнято спірні податкові повідомлення - рішення від 04.01.2023 (а.с.152- 155 том 1):
У порядку статті 56 Податкового кодексу України позивач подав скаргу від 17.01.2023 №158 до Державної податкової служби України на вищевказані податкові повідомлення - рішення від 04.01.2023 (а.с.156-166 том 1).
Рішенням ДПС від 03.02.2023 №2851/6/99-00-06-01-03-06 продовжено строк розгляду скарги на податкові повідомлення-рішення до 20.03.2023 (а.с.167 том 1).

У подальшому Рішенням про результати розгляду скарги від 17.03.2023 №6740/6/99-00-06-01-03-06 ДПС України залишила без змін податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Сумській області від 04.01.2023 №№, , , а скаргу - без задоволення (а.с.168-176 том 1).

Позивач, не погоджуючись із висновками Акта перевірки в частині завищення на 4 764 751 грн суми податкового кредиту, і, як наслідок, завищення суми ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на 2 825 452 грн, завищення бюджетного відшкодування на суму 5450 грн та завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду на суму 1 933 849 грн, звернувся в суд із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями п.1.1 ст.1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено, що Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Як встановлено судом під час судового розгляду справи, підставою для винесення ППР № стали висновки Акту стосовно завищення на 5450 грн суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду.

Так, до податкового кредиту позивачем було включено ПДВ в сумі 13373,40 грн по господарській операції (договір від 29.12.2021 №1262-21) з ДП "Сумський експертно-технічний центр Держпраці" (), сплачене в ціні послуги на підставі платіжного доручення від 11.01.2022 №254 на суму 80240,45 грн, в т.ч. ПДВ 13373,40 грн.

По даній передплаті позивач отримав послуги протягом січня-жовтня 2022 року, що підтверджується актами наданих послуг:

- від 31.01.2022 №1 на суму 7993,50 грн, в т.ч. ПДВ 1332,25 грн.

- від 18.02.2022 №2 на суму 9215,22 грн, в т.ч. ПДВ 1535,87 грн.

- від 19.05.2022 №2 на суму 9215,22 грн, в т.ч. ПДВ 1535,87 грн.

- від 19.05.2022 №3 на суму 4668,70 грн, в т.ч. ПДВ 778,12 грн.

- від 27.06.2022 № 4 на суму 1492,24 гри, в т.ч. ПДВ 248,71 грн.

- від 18.07.2022 №5 на суму 8541,10 грн, в т.ч. ПДВ 1423,52 грн.

- від 25.08.2022 №6 на суму 6411,82 грн, в т.ч. ПДВ 1068,64 грн.

- від 21.09.2022 №7 на суму 8994,86 грн, в т.ч. ПДВ 1499,15 грн.

- від 07.10.2022 №8 на суму 11772,08 грн, в т.ч. ПДВ 1962,01 грн.

- від 31.10.2022 №9 на суму 14780,54 грн, в т.ч. ПДВ 2463,42 грн.

Загальна сума отриманих послуг складає 83085,28 грн, в т.ч. ПДВ 13847,55 грн.

Як платник податку на додану вартість, Державне підприємство «Сумський експертно-технічний центр Держпраці» виписав та зареєстрував в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 11.01.2022 №25.

Станом на 31.08.2022 по взаєморозрахунках з ДП "Сумський експертно-технічний центр Держпраці" дійсно рахувалась дебіторська заборгованість в сумі 32702,52 грн, в т.ч. ПДВ 5450,42 грн. Проте станом на початок проведення перевірки - 01.11.2022 дана заборгованість була погашена згідно актів наданих послуг, та станом на 31.10.2022 вже рахувалась кредиторська заборгованість в сумі 2844,87 грн, тобто, послуги від постачальника були отримані в повному обсязі.

Відмовляючи у наданні бюджетного відшкодування в розмірі 5450,00 грн, перевіряючими в Акті перевірки зроблено висновок, що сума податку на додану вартість, яка сплачена постачальникам у складі попередньої оплати відноситься до розрахунку сум бюджетного відшкодування після фактичного отримання оплачених підприємством товарів (робіт, послуг).

Як пояснила представник відповідача у судовому засіданні, такий висновок перевіряючими особами контролюючого органу було зроблено на підставі припущення, що господарська операція може не відбутись.

Однак суд не погоджується з таким висновком та доводами відповідача, зважаючи на наступне.

Так, згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також па суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`язань (пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 201.10 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підпунктами «б» та «в» пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України визначено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

При цьому, саме з метою упередження неправомірного відшкодування ПДВ, змінами до ПК України (Закон України від 24.12.2015 №909-111 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році») п.200.4 ст. 200 ПК України доповнено умовою щодо визначення суми бюджетного відшкодування, а саме бюджетному відшкодуванню підлягає сума податку, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст. 200-1 Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

Таким чином, відповідно до норм Податкового кодексу України при проведенні попередньої оплати за послуги постачальнику, що призначені для використання в господарській діяльності у платника податку виникає право на податковий кредит, перевищення якого над податковими зобов`язаннями дає право платнику претендувати на бюджетне відшкодування ПДВ.

Як вбачається з Акту перевірки, за вищезазначеною господарською операцією наявні первинні документи, зокрема платіжне доручення від 11.01.2022 №254, що відображають факт здійснення авансового платежу, акти приймання-передачі послуг, податкова накладна від 11.01.2022 №25, зареєстрована в ЄРПН 24.01.2022 на загальну суму 80240,45 грн., в т.ч. ПДВ 13373,40 грн.

Отже, відповідач підтвердив належне оформлення господарських операцій та належне відображення їх у бухгалтерському обліку.

Спірна сума до бюджетного відшкодування розрахована позивачем внаслідок укладення господарської операції та відповідної передплати за товар, що слугувало першою подією для належного формування податкового кредиту та у відповідності до приписів абзацу б пункту 200.4 статті 200 ПК України є підставою для відшкодування суми бюджетного відшкодування за фактично сплачений постачальникам товар/ послугу.

Суд також зауважує, що листом від 15.05.2017 №1568/4/99-99-12-02-01-13 Державна фіскальна служба України роз`яснила, що в основу розрахунку суми бюджетного відшкодування покладено єдиний принцип: проведення грошових розрахунків з постачальниками за придбані товари/послуги, а якщо постачальник - нерезидент, то з бюджетом (у частині податку на додану вартість).

Також, згідно листа Міністерства фінансів України від 21.07.2017 №11310-09-10/19633 «Щодо можливості врахування сум податку на додану вартість, які сплачені авансом у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг при розрахунку суми бюджетного відшкодування» роз`яснено, що формування податкового кредиту, перевищення якого над податковими зобов`язаннями дає право платнику претендувати на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюється за правилами, визначеними статтею 198 Кодексу, зокрема відповідно до пункту 198.2 цієї статті датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг. За таким принципом також визначаються податкові зобов`язання платника податку. Виключенням з цього принципу є лише певні операції, перелік яких визначається Кодексом, які дозволяють платникам податку формувати податкові зобов`язання та податковий кредит за "касовим методом". Тобто відповідно до норм Кодексу податкові зобов`язання та податковий кредит з податку на додану вартість визначаються по "першій події".

Також наведений принцип визначення податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку па додану вартість за правилами п. 198.2 ст. 198 ПК України по «першій події» відповідає міжнародній практиці, зокрема практиці застосування податку на додану вартість в європейських державах, та законодавчо закріплено положеннями Директиви Ради 2006/112/ЄС від 28.11.2006 про спільну систему податку на додану вартість.

Дана позиція відповідає і висновкам Верховного Суду, викладеним в постановах від 16 листопада 2022 року по справі №420/3469/21 та від 19 жовтня 2022 року по справі №420/10557/21.

Відтак, норми чинного законодавства, наведені роз`яснення та судова практика суду касаційної інстанції підтверджують правомірність позиції позивача, з якою погоджується суд, що проведення грошових розрахунків платником дає підприємству право на отримання бюджетного відшкодування, на поточний рахунок платника податку у банку, та свідчить про безпідставність тверджень контролюючого органу, які зазначені в оскаржуваному податковому повідомленні-рішення про неможливість формування податкового кредиту на підставі авансових платежів.

З урахуваннням викладеного, суд доходить висновку про те, що податкове повідомлення-рішення від 04.01.2023 № винесене відповідачем неправомірно і підлягає скасуванню.

Підставою для винесення податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Сумській області від 04.01.2023 № та № стали висновки Акта стосовно завищення податкового кредит, а саме: на 4 495 661 грн внаслідок включення до складу податкового кредиту суми ПДВ по виписаних податкових накладних, від моменту складання яких до моменту декларування податкового кредиту минуло більше 1095 днів; на 269 091 грн внаслідок включення до складу податкового кредиту ПДВ по «нереальних» операціях з придбання продукції у «ризикових» постачальників.

З приводу порушення позивачем, на думку відповідача, щодо включення до складу податкового кредиту суми ПДВ по податковим накладним, по яких минуло 1095 днів, суд зазначає наступне.

Так, в Акті перевірки зазначено про те, що ТОВ «Авіакон» втратило право включити до податкового кредиту суму ПДВ податкових накладних, включених до суми 4 495 661,50 грн, у тому числі за квітень 2021 року - 58 328,51 грн, за травень 2021 року - 125 860,76 грн, за червень 2021 - 316 458,97 грн, за липень 2021 року - 78 262,51 грн, за серпень 2021 року - 61 150,80 грн, за вересень 2021 року - 3 530 781,21 грн, за жовтень 2021 року - 24 867,34 грн, за листопад 2021 року - 136 956,11 грн та за лютий 2022 року - 162 995,29 грн.

При цьому, контролюючий орган в Акті перевірки зазначає про те, що позивачем було завищено показник у рядку 16.1 Декларації за серпень 2022 року на суму 269 091,0 грн. За твердженням контролюючого органу цьому передувало врахування на суму 269 091,00 грн по податковим деклараціям з ПДВ за грудень 2020 року на суму 40 210,0 грн, за січень 2021 року - 17 960,0 грн, за лютий 2021 року - 3 798,0 грн, за березень 2021 року - 22 251,0 грн, за квітень 2021 року - 9 426,0 грн, за травень 2021 року - 21 208,0 грн, за липень 2021 року - 47 998,0 грн, за серпень 2021 року - 304,0 грн, за вересень 2021 року - 3 640,0 грн, за січень 2022 року - 4 706,0 грн, за квітень 2022 року - 95 823,0 грн, за травень 2022 року - 21 857,0 грн.

Пунктом 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України передбачено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПІІ) податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 ПК України.

Податкові накладні, отримані з ЄРПН, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що положеннями пункту 198.6 статті 198 ПК України в редакції, яка діяла до 01.01.2022, унормовано, що у разі якщо платник податків не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригувань до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1 095 календарних днів з дати складання податкової накладної/розрахунку коригування.

01.01.2022 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень», пунктом 53 якого у пункті 198.6 статті 198 ПК України в абзацах четвертому-шостому цифри « 1095» замінено цифрами « 365».

У той же час відповідно до положень пункту 80 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних та які до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень» протягом 1095 календарних днів з дати їх складання не були включені до податкового кредиту, включаються до податкового кредиту протягом 365 календарних днів з дати набрання чинності зазначеним Законом, але не пізніше 1095 календарних днів з дати складання таких податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.

З наведених вище норм вбачається, що податковим законодавством передбачено право платника податків протягом 2022 року включити до складу податкового кредиту податкові накладні, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, строк складання яких не перевищує 1095 календарних днів з дати їх реєстрації.

Так, позивачем до адміністративного позову додані податкові декларації з податку на додану вартість, з яких вбачається наступне:

- за квітень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за травень 2018 року та квітень 2021 року;

- за травень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за червень та липень 2018 року, а також за квітень та травень 2021 року;

- за червень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за липень 2018 року, травень та червень 2021 року;

- за липень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за серпень 2021 року, травень - липень 2021 року;

- за серпень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за вересень-жовтень 2018 року та серпень 2021 року;

- за вересень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за жовтень 2018 року, грудень 2020 року, а також за червень, серпень та вересень 2021 року;

- за жовтень 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за листопад 2018 року та вересень-жовтень 2021 року;

- за листопад 2021 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за грудень 2018 року, січень 2019 року, вересень-листопад 2021 року;

- за лютий 2022 року, до податкового кредиту в якій включено податкові накладні за березень-червень 2019 року та лютий 2022 року.

Згідно п.203.1 ПК України, податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Таким чином, платники податку, крім тих, які застосовують касовий метод податкового обліку, суми ПДВ, зазначені у податкових накладних / розрахунках коригування, які були своєчасно зареєстровані в ЄРПН, можуть включити до складу податкового кредиту того податкового (звітного) періоду, у якому вони складені, або будь-якого наступного звітного періоду протягом 1095 (з 01.01.2022 - 365) календарних днів з дати складання таких податкових накладних / розрахунків коригування.

Такий підхід для визначення граничного строку віднесення податкової накладної до податкового кредиту відповідає позиції Державної податкової служби України, викладеній в питанні 9 Узагальнюючої податкової консультації щодо окремих питань відображення у податковому обліку з податку па додану вартість звітного періоду податкових накладних, виписаних у попередніх періодах, та формування на їх підставі податкового кредиту, затвердженої наказом ДПС України від 16.02.2012 №127.

Також в п.2 роз`яснення Державної податкової служби України від 10.01.2022 за №227/7/99-00-21-03-02-07 наведений приклад визначення граничного звітного податкового періоду, до декларації за який можна включити суму ПДВ в межах 1095 днів та зазначається: «якщо станом на 01.01.2022 платником податку не включено до податкового кредиту суму ПДВ за зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною, дата складання якої 01.03.2019, то таку суму ПДВ платник податку може включити до податкового кредиту не пізнане звітного періоду лютий 2022 року".

Аналогічні висновки щодо включення сум ПДВ, зазначених у податкових накладних / розрахунках коригування, які були своєчасно зареєстровані в ЄРПН, до будь-якого наступного звітного періоду протягом 365 (до 01.01.2022 - 1095) календарних днів з дати складання таких податкових накладних / розрахунків коригування, містяться у відповідях на питання від 12.07.2021 та від 25.12.2022, розміщених на порталі Державної податкової служби України в загальнодоступному інформаційно-довідковому ресурсі «ЗІР» (роздруківка міститься в матеріалах справи).

Як зауважила представник позивача у судовому засіданні під час розгляду справи по суті, також в ході проведення перевірки, підприємство зверталось з питанням щодо правомірності включення податкових накладних до відповідного податкового періоду без врахування дати реєстрації декларації з ПДВ до Загального інформаційно-довідкового ресурсу ДПС України (Контакт-центр податкової). Отримані відповіді підтвердили правомірність такого віднесення податкових накладних до ПК України (роздруківка переписки міститься в матеріалах справи).

Вирішуючи спір, суд також зазначає, що серед основних засад податкового законодавства передбачено принцип презумпції правомірності рішень платника податків.

Презумпція сформульована як принцип у статті 4 ПК України (пункт 4.1.4).

Крім того, презумпція також закріплена як спеціальна норма у пункті 56.21 статті 56 ПК України саме для цього виду правовідносин, що означає безумовне її врахування при вирішенні спорів, що регулюються означеною статтею.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 10.02.2021 у справі №380/671/20 зазначив: «Сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду. Більше того, наведеною нормою охоплюються не лише очікування платника, запровадженням у податковому законодавстві цієї презумпції як принципу (основної засади) накладається відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного нею варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган».

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про те, що відповідачем зроблено помилковий висновок про завищення податкового кредиту на 4 495 661 грн, оскільки позивачем включено суми ПДВ по зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних до складу податкового кредиту звітних періодів протягом 1095 календарних днів з дати складання таких податкових накладних.

Також необхідно зазначити, що відповідно до п. 102.9 ст. 102 ПК України, на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного етапу що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених ПК України, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених підпунктом 69.9 п.69 підрозділу 10 розділу XX ПК України.

Відповідно до пп.69.9 п. 69 підрозд.10 Розд. XX "Перехідні положення" ПК України для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених ст. ст. 39 та 39 прим. 2, п. 46.2 ст. 46 ПК України, сплати податків та зборів платниками податків;

строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному ст. 86 ПК України, подання скарги на податкове повідомлення-рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, нарахування пені;

строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному ст. 86 ПК України, подання скарги на податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування фінансових санкцій за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки та прийняття рішення за результатами їх розгляду, адміністративного арешту майна за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки;

строків здійснення заходів з погашення податкового боргу платників податків - суб`єктів господарювання, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, передбачені ст. ст. 59 - 60, 87 - 101 ПК України, та/або визначення грошових зобов`язань згідно із ст. 116 ПК України;

строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених п.п.56.23.3 п. 56.23 ст. 56 1ІК України.

Таким чином, перебіг строку для включення сум ПДВ до податкового кредиту на підставі отриманих та зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних зупиняється на період дії воєнного стану. Тому позивач відніс до податкового кредиту за лютий 2022 року суму ПДВ в розмірі 162995,29 грн по податковим накладним ,зареєстрованим в ЄРПН.

Представник позивача під час розгляду справи по суті також звертала увагу суду на те, що по всіх деклараціях з ПДВ податковим органом проводились камеральні перевірки відповідно до п.76.1 ст.76 Податкового кодексу України, яким передбачено, що камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Жодних зауважень стосовно неправомірного віднесення податкових накладних до податкового кредиту з боку податкового органу не надходило. На адресу підприємства акти про порушення порядку формування податкового кредиту за відповідні місяці на надходили. Отже, на момент проведення камеральних перевірок декларації по ПДВ за квітень 2021 року, травень 2021, червень 2021 року, липень 2021 року, серпень 2021 року, вересень 2021 року, жовтень 2021 року, листопад 2021 року, лютий 2022 року ГУ ДПС у Сумській області не вбачало порушень п. 198.6 ст. 198 ПК України при формуванні підприємством податкового кредиту.

Таким чином, позивачем правомірно включено до податкового кредиту відповідних звітних періодів суму ПДВ в розмірі 4495661,50 грн, та має право на бюджетне відшкодування, заявлене в декларації за серпень 2022 року.

Враховуючи встановлені у справі обставини та вищезазначене, суд доходить висновку про те, що позивачем не допущено порушення вимог 198.6 статті 198 ПК України, а відтак, про безпідставність тверджень контролюючого органу та про наявність підстав для скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Щодо завищення податкового кредиту на суму 269091 грн по податкових накладних отриманих від ризикових контрагентів, то суд зазначає наступне.

Як встановлено судом під час розгляду справи по суті, господарські договори з ТОВ "Арма Групп", ТОВ "Скаірпром", ТОВ "Радіоелектронний комплекс", ТОВ "Юкас Україна" укладались як з переможцями, визначеними за результатами проведення відкритих торгів (аукціон) на комерційному електронному торговому майданчику SmartTender.biz (2019 рік), або за результатами проведення процедури допорогових закупівель на електронній торгівельній системі PROZORRO.

Підставою для формування податкового кредиту по взаємовідносинах з постачальниками, які за даними ДПС України є ризиковими, а саме: ТОВ "Арма Групп", ТОВ "Скаірпром", ТОВ "Радіоелектронний комплекс", ТОВ "Юкас Україна", є оформлені та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні.

Так, з наданих позивачем до суду документів, на підтвердження реальності господарських операцій з ТОВ "Арма Групп", ТОВ "Скаірпром", ТОВ "Радіоелектронний комплекс", ТОВ "Юкас Україна", судом були встановлені наступні обставини.

Судом встановлено, що між позивачем і ТОВ «Арма Групп» був укладений договір від 12.07.2021 №729-21 на поставку роликів 15X15 КП III в кількості 1200 шт на загальну суму 50342,40 грн, у т.ч. ПДВ 8390,40 грн.

Поставка продукції відбулась на підставі видаткової накладної від 02 серпня 2021 №2081. Доставка відбулась ТОВ «Нова пошта» за товарно-транспортною накладною від 02.08.2021 та підтверджується експрес - накладною ТОВ «Нова пошта» №0152.

ТОВ «Арма Групп», як платник податку па додану вартість, склав податкову накладну від 02.08.2021 №4, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжних доручень від 27.08.2021 №4724 на суму 40273,92 грн та від 08.09.2021 №4963 на суму 10068,48 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №61.

Також з матеріалів справи вбачається, що між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір від 04.11.2020 №613-20 на поставку підшипників 3286848Д ДСП/ ГОСТ 520:2014 ЕТУ 100/1 1 категорії в кількості 1 1 шт. на загальну суму 437997,12 грн, у т.ч. ПДВ 72999,52 грн. Поставка 6 шт. підшипників відбулась на підставі видаткової накладної від 07 грудня 2020 №63 на суму 238907,52 грн, у т.ч. ПДВ 39817,92 грн. Доставка здійснена TOB «Нова пошта» за експрес-накладною TOB «Нова пошта» №1359. З продукцією були надані паспорта (сертифікати якості) №№ 504, 504.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 07.12.2020 №1, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 22.12.2020 №6200 на суму 437997,12 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №3787.

Крім того, між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір від 10.07.2019 №642-19 на поставку гвинтів 3177А 4X14 мм в кількості 2400 штук та гвинтів 3177А 4Х22мм в кількості 2000 штук па загальну суму 24292,80 грн, в т.ч. ПДВ 4048,80 грн.

За видатковою накладною від 12.07.2019 №7 відбулась поставка всього обсягу продукції. Доставка здійснена ГОВ «Нова пошта» за експрес-накладною ТОВ «Нова пошта» №2592.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 12.07.2019 №2, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 02 серпня 2019 №3424 на суму 24292,89 грн, у т.ч. ПДВ 4048,80 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№13029, 13030.

Між позивачем і ТОВ «Скаірпром» склались господарські правовідносини по поставці болтів 3001-5-14 ОСТ 131102-80 в кількості 200 шт. на загальну суму 2352,00 грн, у т.ч. ПДВ 392,00 грн.

Поставка відбулась на підставі видаткової накладної від 28 грудня 2020 №76 на суму 2352,00 грн, у т.ч. ПДВ 392,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною ТОВ «Нова пошта» №0350. З продукцією був наданий сертифікат №24261.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку па додану вартість, склав податкову накладну від 28.12.2020 №14, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 27 січня 2021 №536 на суму 2352,00 грн, у т.ч. ПДВ 392,00 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №6408.

24.12.2020 між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір за №746-20 на поставку шайби стопорної 3463Л-4 ОСТ 134522-80 в кількості 300 шт на загальну суму 5760,00 грн, в т.ч. ПДВ 960,00 грн.

Поставка шайб відбулась на підставі видаткової накладної від 19.01.2021 №07 на суму 5760,00 грн, у т.ч. ПДВ 960,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною №2533. З продукцією був наданий сертифікат якості № 64567/20.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 19.01.2021 №7, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 04 лютого 2021 №684 на суму 5760,00 грн, у т.ч. ПДВ 960,00 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №8783.

У подальшому між позиваем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір від 02.02.2021 №108-21 на поставку заклепок 6042а-2 в кількості 500 шт, заклепок 6042а-3 в кількості 500 шт, заклепок 6044а-3 в кількості 365 шт на загальну суму 7199,58 грн, у т.ч. ПДВ 1199,93 грн.

Поставка заклепок відбулась па підставі видаткової накладної від 06.02.2021 №14 на суму 7199,58 грн, у т.ч. ПДВ 1 199,93 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною №5191.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 06.02.2021 №7, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 19.03.2021 №1593 на суму 7199,58 грн, у т.ч. ПДВ 1199,93 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№7023, 13353, 9933.

Між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір від 15.07.2021 №736-21 на поставку підшипників 284913 ГОСТ 520:2014 ЕТУ 100/5 в кількості 30 шт на загальну суму 287987,76 грн, у т.ч. ПДВ 47997,96 грн.

Поставка підшипників відбулась на підставі видаткової накладної від 27.07.2021 №107 на суму 287 987,76 грн, у т.ч. ПДВ 47997,96 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною №9308.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 27.07.2021 №14, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 27.08.2021 №4713 на суму 287987,76 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №59.

08.09.2021 між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір за №911-21 на поставку заклепок витяжних 5-1-ОСТ 1 1 1296-747 в кількості 350 шт та заклепок витяжних 7-1- ОСТ 1 11296-74 в кількості 780 шт на загальну суму 9034,80 грн, у т.ч. ПДВ 1 505,80 грн. Поставка заклепок відбулась на підставі видаткової накладної від 09.09. 2021 №132 на суму 9034,80 грн, у т.ч. ПДВ 1505,80 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною №6439.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 09.09.2021 №12 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 30.09. 2021 №5405 на суму 9034,80 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №10818.

Також судом встановлено, що між позивачем і ТОВ «Скаірпром» був укладений договір від 13.09.2021 №923-21 на поставку гайок на загальну суму 12805,20 грн, у т.ч. ПДВ 2134,20 грн, з урахуванням Додаткової угоди №1 від 17.05.2022.

Поставка гайок відбулась на підставі видаткової накладної від 29.09.2021 №147 на суму 12805,20 грн, у т.ч. ПДВ 2134,20 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною ТОВ «Нова пошта» №2383.

ТОВ «Скаірпром», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 29.09.2021 №26, зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Оплата товару здійснена в безготівковій формі згідно платіжного доручення від 25.05.2022 №1544 на суму 12805,20 грн, у т.ч. ПДВ 2134,20 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№13496, 13497, 13498, 13499, 13500, 13501, 13502, 13503 .

Відповідач в Акті перевірки зазначає, що угоди, укладені з ТОВ «Скаірпром», направлені лише на збільшення валових витрат і податкового кредиту. Однак такі твердження перевіряючих в Акті грунтуються лише на припущеннях.

У той же час, після переходу ТОВ «Скаірпром» на сплату єдиного податку (З група) з 01.01.2022, між позивачем та ТОВ «Скаірпром» продовжували укладатись угоди на постачання продукції, незважаючи на те, що постачальник не є платником ПДВ, а отже не може сприяти у збільшенні податкового кредиту. Відомості про постачання позивачеві постачальником ТОВ «Скаірпром» продукції за ціною без ПДВ зазначені відповідачем на сторінці 53 Акта та підтверджується документами, а саме: договір від 27.05.2022 №323-22; видаткова накладна від 30.05.2022 №22; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» від №1614; платіжне доручення від 23.06.2022 № 1958; картка складського обліку матеріалів №6786; сертифікат якості від 30.05.2022 №30-1; видаткова накладна від 30.05.2022 №21; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» від №3422; картка складського обліку матеріалів № 13659; договір від 20.06.2022 №406-22; видаткова накладна від 31.05.2022 №20; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» від №4063; картка складського обліку №8893; паспорт №272; паспорт №273; платіжне доручення від 25.07.2022 №2359; договір від 08.06.2022 №365-22; видаткова накладна від 21.06.2022 №32; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» від №4792; платіжне доручення від 02.08.2022 №2480; картка складського обліку матеріалів № 10810; картка складського обліку матеріалів №7264; сертифікат якості від 16.06.2022 №16.06-3; видаткова накладна від 29.06.2022 т№36; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» від №9485; платіжне доручення від 21.07.2022 №2323; картка складського обліку матеріалів №9218; сертифікат якості від 29.06.2022 №29.06-1; договір від 23.08.2022 №578-22; видаткова накладна від 26.08.2022 №51; експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» №8321; картка складського обліку №53 та паспорт №334.

Крім того, представник позивача у судовому засіданні зауважила, що відомості зазначені в Акті щодо неподання ТОВ «Скаірпром» звітності не відповідають дійсності. Так, після початку повномасштабного вторгнення на територію України військ рф ТОВ «Скаірпром» 24.03.2022 подало заяву про право застосування спрощеної системи оподаткування. Перша звітність як платника єдиного податку третьої групи була подана 07.04.2022, і надалі товариство продовжує звітувати до податкового органу.

Щодо реальності господарських правовідносин з ТОВ «Радіоелектронний комплекс», то з наданих позивачем суду матеріалів встановлені наступні обставини.

Так, між позивачем і ТОВ «Радіоелектронний комплекс» (ТОВ «Радек») був укладений договір від 15.01.2021 №48-21 на поставку підшипників на загальну суму 35988,00 грн, у т.ч. ПДВ 5998,00 грн. За видатковою накладною від 08.02.2021 №208-01 ТОВ «Радек» поставило підшипники на суму 9258,00 грн, у т.ч. ПДВ 1543,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 08.02.2021 №8233. З продукцією були надані паспорти №№ 152, 136, 148, 147, 150. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 08.02.2021 №4, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 24.02.2021 №224-01 було поставлено підшипники на загальну суму 21510,00 грн, у т.ч. ПДВ 3585,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 24.02.2021 № 9426. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 24.02.2021 №11, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Наступна поставка відбулась за видатковою накладною від 25.02.2021 №225-01 на суму 5220,00 грн, у т.ч. ПДВ 870,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 25.02.2021 №2385. З продукцією був наданий паспорт №174. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 25.02.2021 №12, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У перевіряємому періоді відбулось повернення раніше поставлених підшипників за накладною від 05.04.2021 №127 на загальну суму 8028,00 грн, у т.ч. ПДВ 1338,00 грн. Відправка була здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 05.04.2021 №9259. За наслідками повернення продукції, ТОВ «Радек», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 05.04.2021 №1 до податкової накладної від 24.02.2021 №11, та зареєстрував його в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 20.04.2021 №420-01 були поставлені підшипники на суму 8028,00 грн, в т.ч. ПДВ 1338,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 21.04.2021 №9582. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 20.04.2021 №3, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №48-21 продукцію здійснена в безготівковій форма платіжним дорученням від 27.05.2021 №2865 на суму 34677,22 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№9015, 14145, 14146, 14147,4148, 14131, 14132, 14133, 14134, 14135, 14136.

Між позивачем і ТОВ «Радек» був укладений договір від 10.12.2020 №704-20 на поставку підшипників на загальну суму 68400,00 грн, в т.ч. ПДВ 11400,00 грн. За видатковою накладною від 11.12.2020 №1211-01 ТОВ «Радек» поставило підшипники на суму 68400,00 грн, у т.ч. ПДВ 11400,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 11.12.2020 №2284. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 11.12.2020 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У періоді, що перевірявся, відбулось повернення раніше поставлених підшипників за накладною від 15.01.2021 №7 на загальну суму 48000,00 грн, у т.ч. ПДВ 8000,00 грн. Відправка була здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 15.01.2021 №7361. З продукцією були надані паспорта №№38, 39.

За наслідками повернення продукції, ТОВ «Радек», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 15.01.2021 №1 до податкової накладної від 11.12.2020 №2, та зареєстрував його в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 21.01.2021 №115-02 були поставлені підшипники на суму 48000,00 грн, у т.ч. ПДВ 8000,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 21.01.2021 №2992. ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 21.01.2021 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У зв`язку з непроходженням продукцією вхідного контролю, підшипники на загальну суму 39600,00 грн., в т.ч. ПДВ 6600,00 грн, були повернуті постачальнику за накладною від 05.02.2021 №42. Відправка була здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 05.02.2021 №8409.

За наслідками повернення продукції, ТОВ «Радек», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 05.02.2021 №4 до податкової накладної від 21.01.2021 №2, та зареєстрував його в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 12.02.2021 №212-01 були поставлені підшипники на суму 19200,00 грн, в т.ч. ПДВ 3200,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 12.02.2021 №6000. З продукцією були надані паспорти №№156, 157, 158.

ТОВ «Радек», як платник податку па додану вартість, склав податкову накладну від 12.02.2021 №5, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Після вхідного контролю за накладною від 11.03.2021 №77 було повернуто постачальнику підшипники па загальну суму 13200,00 грн, в т.ч. ПДВ 2200,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 12.03.2021 №4383.

За наслідками повернення продукції, ТОВ «Радек», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 11.03.2021 №4 до податкової накладної від 12.02.2021 №5, та зареєстрував його в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 26.03.2021 №326-01 були поставлені підшипники на суму 33600,00 грн., в т.ч. ПДВ 5600,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 26.03.2021 №2139. З продукцією був наданий паспорт №242. ТОВ «Радек», як платник податку па додану вартість, склав податкову накладну від 26.03.2021 №15, та зареєстрував її' в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №704-21 продукцію здійснена в безготівковій форма платіжним дорученням від 07.05.2021 №2572 на суму 68400, 00 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№13418, 14230.

Також між позивачем і ТОВ «Радек» був укладений договір від 21.07.2021 №756-21 на поставку підшипників па загальну суму 57588,00 грн, в т.ч. ПДВ 9598,00 грн.

За видатковою накладною від 26.07.2021 №726-02 ТОВ «Радек» поставило підшипники на суму 57588,00 грн, в т.ч. ПДВ 9598,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 26.07.2021 №8590. З продукцією були надані паспорта №409,411.

ТОВ «Радек», як платник податку па додану вартість, склав податкову накладну від 26.07.2021 №6. Рішенням податкового органу від 01.09.2021 №3051993/39838827 відмовлено у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У той же час, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.12.2021 у справі №520/20253/21, яке набрало законної сили 28.09.2022, зокрема, зобов`язано Державну податкову службу України здійснити реєстрацію податкової накладної №6 від 26.07.2021 у день її подання платником податків на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіоелектронний комплекс».

У перевіряємому періоді відбулось повернення раніше поставлених підшипників за накладною від 17.08.2021 №379 на загальну суму 52170,00 грн, в т.ч. ПДВ 8695,00 грн. Відправка була здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 17.08.2021 №9636.

За видатковою накладною від 19.08.2021 №819-01 були поставлені підшипники на суму 52170,00 грн, в т.ч. ПДВ 88695,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 19.08.2021 №9118. З продукцією був наданий паспорт якості №428.

У зв`язку з непроходженням продукцією вхідного контролю, підшипники на загальну суму 7050,00 грн, в т.ч. ПДВ 1 175,00 грн, були повернуті постачальнику за накладною від 16.09.2021 №433. Відправка була здійснена ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 17.09.2021 №4149.

За видатковою накладною від 20.09.2021 №920-01 були поставлені підшипники на суму 7050,00 грн, в т.ч. ПДВ 1175,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 20.09.2021 №9597.

ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 20.09.2021 №5, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Після вхідного контролю за накладною від 12.10.2021 №483 було повернуто постачальнику підшипники на загальну суму 7050,00 грн, в т.ч. ПДВ 1175,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 12.10.2021 №2134.

За наслідками повернення продукції, ТОВ «Радек», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 12.10.2021 №1 до податкової накладної від 20.09.2021 №5, але реєстрація його податковим органом була зупинена.

За видатковою накладною від 20.10.2021 №1020-01 були поставлені підшипники на суму 7050,00 грн, в т.ч. ПДВ 1175,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 20.10.2021 №1380. З продукцією був наданий паспорт якості №484.

ТОВ «Радек», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 20.10.2021 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №756-21 продукцію здійснена в безготівковій форма платіжним дорученням від 09.12.2021 №6901 па суму 45295,46 грн. Оприбуткування на складі та використання із господарській діяльності підтверджується відомостями з карток складського обліку матеріалів №№ 57, 58.

Судом також встановлено, що між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 15.01.2021 №44-21 на поставку сепараторів в зборі 8-3914-130 (1 категорії) на загальну суму 395 879,90 грн, в т.ч. ПДВ 65 979,98 грн. Додатковою угодою №1 до даного /Договору сторони погодили зменшити обсяг продукції, а саме визначити загальну суму в розмірі 339 325,63 грн, в т.ч. ПДВ 56554,27 грн.

За видатковою накладною від 23.03.2021 №7 були поставлені сепаратори на суму 113108,54 грн, в т.ч. ПДВ 18851,42 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 23.03.2021 №6418.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 23.03.2021 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У зв`язку з непроходженням продукцією вхідного контролю за накладною від 08.04.2021 №131 було повернуто сепаратори на суму 56554,27 грн, в т.ч. ПДВ 9425,71 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 08.04.2021 №8082.

За видатковою накладною від 21.04.2021 №9 ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» поставило сепаратори на суму 212078,52 грн, в т.ч. ПДВ 35346,42 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 21.04.2021 №1198.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 05.05.2021 №1 та зареєстрував її в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 06.05.2021 №11 були поставлені сепаратори на суму 127247,11 грн, в т.ч. ПДВ 21207,85 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 06.05.2021 №5647.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 06.05.2021 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Поставлена продукція також поверталась за накладною від 12.05.2021 №183 на суму 113108,54 грн, в т.ч. ПДВ 18851,42 грн. Доставка здійснювалась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 13.05.2021 №5988.

За видатковою накладною від 08.07.2021 №15 були поставлені сепаратори на суму 56554,27 грн, в т.ч. ПДВ 9425,71 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 09.07.2021 №6021.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 08.07.2021 №2, але реєстрація її в Єдиному реєстрі податкових накладних була зупинена податковим органом, а тому позивач не відносив ПДВ по даній господарській операції до податкового кредиту.

У зв`язку з не проходженням продукцією вхідного контролю за накладною від 27.07.2021 №335 було повернуто сепаратори на суму 56554,27 грн, в т.ч. ПДВ 9425,71 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 29.07.2021 №7589.

За видатковою накладною від 03.08.2021 №18 були поставлені сепаратори на суму 56554,27 грн, в т.ч. ПДВ 9425,71 грн. Доставка відбулась перевізником TOB «Нова пошта» за експрес-накладною від 07.09.2021 №0793.

TOB «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 03.08.2021 №4, але реєстрація її в Єдиному реєстрі податкових накладних була зупинена податковим органом. Внаслідок цього факту позивач не відносив ПДВ по даній господарській операції до податкового кредиту.

Оплата за поставлену по Договору №44-21 продукцію здійснена в безготівковій форма платіжними дорученнями від 18.10.2021 №5699 на суму 56678,69 грн, та від 13.10.2021 №5645 на суму 226714,76 грн.

Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №678.

У подальшому між позивачем і TOB «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 05.07.2021 №706-21 на поставку пальців 24-1940-169 (1-ої категорії) на загальну суму 237600,00 грн, в т.ч. ПДВ 39600,00 грн.

За видатковою накладною від 23.08.2021 №19 були поставлені пальці на суму 237600,00 грн, в т.ч. ПДВ 39600,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 26.08.2021 №9764.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 23.08.2021 №2, та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У зв`язку з не проходженням продукцією вхідного контролю за накладною від 16.09.2021 №429 було повернуто продукцію на суму 118800,00 грн, в т.ч. ПДВ 19800,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 17.09.2021 №3622.

За наслідками повернення продукції, ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.09.2021 №2 до податкової накладної від 23.08.2021 №2, та зареєстрував його в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За видатковою накладною від 23.11.2021 №22 ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» поставило продукцію на суму 118800,00 грн, в т.ч. ПДВ 19800,00 грн. Доставка здійснена ТОВ «Нова пошта» відповідно до експрес-накладної від 24.11.2021 №8246.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 23.11.2021 №1 але реєстрація накладної була зупинена податковим органом, внаслідок чого не заявлялась позивачем до податкового кредиту.

Оплата за поставлену по Договору №706-21 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 10.01.2022 №160 на суму 213483,60 грн.

Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №8407.

Також між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 27.04.2021 №481-21 на поставку тросу 8АТ-5610-000-001 (1-ої категорії) на загальну суму 16800,00 грн, в т.ч. ПДВ 2800,00 грн.

За видатковою накладною від 16.06.2021 №45 був поставлений трос на суму 16800,00 грн, в т.ч. ПДВ 2800,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 16.06.2021 №5182.

TOB «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 16.06.2021 №1, але реєстрація накладної була зупинена податковим органом, внаслідок чого не заявлялась позивачем до податкового кредиту.

Оплата за поставлену по Договору №481-21 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним /дорученням від 26.07.2021 №4106 на суму 13157,76 грн.

Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №13671.

Між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 06.10.2020 №531-20 на поставку тросу 8АТ-5700-020-001 (1-ої категорії) на загальну суму 27000,00 грн, в т.ч. ПДВ 4500,00 грн.

За видатковою накладною від 19.10.2020 №73 був поставлений трос на суму 27000,00 грн, в т.ч. ПДВ 4500,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 19.10.2020 №9493. З продукцією був наданий сертифікат якості №19/10-02.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 19.10.2020 №1 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №531-20 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 09.11.2020 №5331 па суму 27000 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №13950.

Позивач і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» уклали договір від 06.10.2020 №532-20 на поставку тросу 8АТ-5610-000-001 (1-ої категорії) на загальну суму 27000,00 грн, в т.ч, ПДВ 4500,00 грн.

За видатковою накладною від 19.10.2020 №72 був поставлений трос на суму 27000,00 грн, в т.ч. ПДВ 4500,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 19.10.2020 №9493.

TOB «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 19.10.2020 №2 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №532-20 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 09.11.2020 №5330 на суму 27000 грн.

Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №9155.

Між позивачем і TOB «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 10.12.2019 №1119-19 на поставку сигналізатору тиску МСТ-55АС (1-ої категорії) на загальну суму 24684,41 грн, в т.ч. ПДВ 41 14,07 грн.

За видатковою накладною від 07.02.2020 №8 був поставлений сигналізатор тиску на суму 12342,20 грн, в т.ч. ПДВ 2057,03 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 11.02.2020 №3934.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 07.02.2020 №4 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №1 119-19 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 08.04.2020 №1873 на суму 21882,72 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки обліку матеріальних засобів №9146.

13.06.2019 між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір в №554-19 на поставку підшипників 7510X1 ЕТУ 100/4 (1-ої категорії) на загальну суму 252331,20 грн, в т.ч. ПДВ 42055,00 грн.

За видатковою накладною від 02.07.2019 №66 були поставлені підшипники на суму 252331,20 грн, в т.ч. ПДВ 42055,20 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 02.07.2019 №80917. З продукцією був наданий паспорт №538.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 02.07.2019 №2 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №554-19 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 02.08.2019 №3425 па суму 252331,20 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №4101.

Між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 06.06.2019 №523-І9 на поставку конусу замка 8А-6950-140 (1-ої категорії) на загальну суму 118800,00 грн, в т.ч. ПДВ 19800,00 грн.

За видатковою накладною від 08.07.2019 №67 був поставлений конус замка на суму 106920,00 грн, в т.ч. ПДВ 17820,00 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від №99506. З продукцією бали надані етикетка та сертифікат якості №3)8/07-02.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 08.07.2019 №34 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №523-19 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 05.08.2019 №3471 на суму 118000,00 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №29142.

01.03.2019 між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від №199-19 на поставку підшипників 284913 ЕТУ 100/5 (1-ої категорії) та підшипників 85-176208Б(Д) ЕТУ 100/1 (1-ої категорії) на загальну суму 497262,85 грн, в т.ч. ПДВ 82877,14 грн, з урахуванням змін, внесених Додатковою угодою №1 від 16.06.2020.

За видатковою накладною від 27.08.2019 №84 було поставлено підшипник 284913 ЕТУ 100/5 на суму 191394,72 грн, в т.ч. ПДВ 31899,12 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес- накладною від 25.08.2019 №66648. З продукцією було надано паспорт якості №2684.

ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 27.08.2019 №211 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену но Договору №2199-19 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 27.06.2020 №23436 на суму 417309,63 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №23564.

Між позивачем і ТОВ «ЮКАС УКРАЇНА» був укладений договір від 26.11.2018 №1174-18 на поставку підшипників 4074106У1 (1-ої категорії) на загальну суму 94072,20 грн, в т.ч. ПДВ 15678,70 грн.

За видатковою накладною від 28.03.2019 №232 були поставлені підшипники на суму 24458,77 грн, в т.ч. ПДВ 4076,46 грн. Доставка відбулась перевізником ТОВ «Нова пошта» за експрес-накладною від 29.03.2019 №17154. З продукцією були надані паспорта якості №№ 357, 349.

TOB «ЮКАС УКРАЇНА», як платник податку на додану вартість, склав податкову накладну від 28.03.2019 №5 та зареєстрував її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оплата за поставлену по Договору №532-20 продукцію здійснена в безготівковій формі платіжним дорученням від 09.11.2020 №5330 на суму 27000 грн. Оприбуткування на складі та використання в господарській діяльності підтверджується відомостями з картки складського обліку матеріалів №6848.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, ідо відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/ послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, 'та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Наведені в Акті первинні бухгалтерські документи (накладні, платіжні доручення) та податкові документи (податкові накладні, зареєстровані в ЄРПН), є підставою для відображення операцій в податковому обліку ТОВ «Авіакон» та надають право на віднесення сум ПДВ, сплачених в ціні отриманої продукції постачальникам, до податкового кредиту відповідних періодів, і як наслідок на заявлення до бюджетного відшкодування.

Всі вищезазначені документи були досліджені і описані перевіряючими під час проведення перевірки та надані суду разом з адміністративним позовом. Отже, рух активів та зміна майнового стану позивача були досліджені відповідачем під час проведення перевірки та відображені в Акті.

При цьому, в Акті не зазначається про те, що первинні документи мають дефекти форми, змісту або походження, не відповідають вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п. 201.1, п. 201.8 ст. 201 Податкового кодексу України, пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.06.1995 за № 168/704.

У той же час, висновок про нереальність господарських операцій позивача з постачальниками, як зазначала і представник відповідача під час розгляду справи по суті, зроблений відповідачем на підставі «комплексу фактів».

Як зазначає відповідач, постачальники здійснювали придбання товарів, походження яких не встановлено.

Необхідно зазначити, що позивач не зобов`язаний та не має об`єктивної можливості під час придбання товару у контрагента встановлювати його походження, а тому не може нести відповідальність з урахуванням таких обставин діяльності контрагента.

Окрім того, ТОВ «Авіакон» позбавлене можливості впливати на своїх контрагентів, а тим більше на їх постачальників, в частині здійснення ними господарської діяльності в рамках чинного законодавства України, зокрема і в частині своєчасної подачі до контролюючих органів податкової звітності.

Право на віднесення сум ПДВ до податкового кредиту виникає у платника податку - покупця товарів/послуг на підставі складеної з дотриманням норм податкового законодавства податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в ЄРПН, дані яких відповідають первинним документам, складеним за господарською операцією.

На переконання відповідача, про нереальність господарських операцій також вказує і відсутність у постачальників достатньої кількості працівників для здійснення операцій з купівлі-продажу товарів та їх зберігання та основних засобів для здійснення господарської діяльності.

Однак, суд зазначає, що суб`єкт господарювання може самостійно визначати порядок і спосіб здійснення власної господарської діяльності та вести її як за рахунок своїх трудових ресурсів (самостійно одноособово чи наймаючи працівників), так і шляхом залучення субпідрядників (третіх осіб) на договірних засадах.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача, що таке твердження відповідача є припущенням, адже законодавством України не визначена кількість працівників достатня для здійснення господарської діяльності, тим більше, податкове законодавство не пов`язує право на податковий кредит з кількістю працівників.

Крім того, можлива відсутність у контрагентів трудових ресурсів та виробничих потужностей для самостійного виконання договірних зобов`язань, не свідчить про неможливість виконати відповідні роботи, послуги чи поставки та не є підставою для виключення з податкового обліку, саме з цих мотивів, витрат на оплату цих товарів (робіт, послуг), у тому числі й по ПДВ.

Відповідач також вказує на інші недоліки, зокрема, визнання постачальників позивача підприємствами, які відповідають критеріям ризиковості у відповідності до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та прийняття відповідного рішення.

Проте суд зауважує, що дана підстава відповідно до норм Податкового кодексу України зумовлює зупинення реєстрації конкретної податкової накладної, і не може слугувати обґрунтуванням позбавлення позивача права на податковий кредит за іншими належно зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними.

Так, пунктом 201.7 статті 201 ПКУ передбачено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (пункт 201.10 статті 201 ПКУ).

Правила формування податкового кредиту визначено статтею 198 ПКУ, згідно з пунктом 198.3 якої податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 ПКУ, протягом такого звітного періоду, зокрема, у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг, придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи).

Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунку платника податку на оплату товарів/ послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг (пункт 198.2 статті 198 ПКУ).

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 ПКУ (пункт 198.6 статті 198 ПКУ).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН (далі - Порядок №1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в ЄРПН податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6 Порядку №1165 в редакції на момент виникнення правовідносин).

З урахуванням вищезазначеного, а також норм пункту 185.1 статті 185, пункту 198.1 статті 198, пунктів 201.1 та 201.10 статті 201 ПКУ податкова накладна за операцією з постачання товарів/послуг повинна складатися і реєструватися в ЄРПН особою, яка здійснює постачання таких товарів/послуг, на особу, якій здійснюється постачання товарів/послуг, на дату першої події за операцією виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПКУ (виходячи з договірної вартості товарів/послуг) та лише за умови, що така господарська операція у такому обсязі на таку дату мала місце.

Право на віднесення сум ПДВ до податкового кредиту виникає у платника податку - покупця товарів/послуг на підставі складеної з дотриманням норм податкового законодавства податкової накладної / розрахунку коригування, зареєстрованих в ЄРПН, дані яких відповідають первинним документам, складеним за господарською операцією.

При цьому нормами ПКУ не встановлено залежність права покупця на податковий кредит за податковою накладною / розрахунком коригування, складеними з дотриманням норм податкового законодавства та зареєстрованими в ЄРПН, від відповідності/невідповідності платника податку - постачальника, яким було складено таку податкову накладну / розрахунок коригування, критеріям ризиковості згідно з Порядком №1165.

Необхідно зазначити, що податкова інформація щодо ланцюга постачання товарів носить виключно інформативний характер та сформована фактично без дослідження первинних документів податкового обліку ТОВ «Арма Групп», ТОВ «Скаірпром», ТОВ «Радіоелектронний комплекс», ТОВ «Юкас Україна». Всі припущення щодо нібито нереальності господарських операцій зроблені відповідачем виключно на підставі баз даних та аналізу податкової звітності, жодної зустрічної перевірки та/або звірки щодо постачальників позивача та їх контрагентів зроблено не було. Відповідачем не надано відповідних первинних та бухгалтерських документів, які б підтверджували не можливість здійснення господарських операцій між контрагентами позивача та третіми особами.

Отже, така інформація сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень, на які посилається відповідач.

Під час проведення перевірки товариства у податкового органу не було ніяких заперечень до наданих до перевірки первинних та бухгалтерських документів. Тобто, податковий орган вважав, що надані документи належним чином оформлені та відповідають вимогам законодавства.

Враховуючи встановлені у справі обставини, суд зауважує, що висновки відповідача щодо нереальності господарських операцій, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення, базуються виключно на припущеннях та не підтверджені доказами, а відтак оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Крім того, необхідно зазначити, що чинним законодавством України не покладено обов`язку здійснення контролю за дотриманням постачальниками по ланцюгу вимог законодавства з оподаткування в їх господарській діяльності і можливі неправомірні дії і у разі припущення ними будь-яких порушень нести за них негативні наслідки у вигляді позбавлення права на податковий кредит з податку на додану вартість, яке виникає в результаті сплати податку на додану вартість при придбанні товарів (робіт, послуг), так як згідно Конституції і податкового законодавства передбачена індивідуальна відповідальність, згідно якої припущені порушення одним платником податків у відображенні в податковому обліку певної господарської операції, за загальним правилом не впливають на права та обов`язки іншого платника податків.

Так, Верховним Судом в постанові від 04.06.2020 у справі № 340/422/19 викладений висновок прот те, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат чи податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Отже, ТОВ "Авіакон" не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань.

Крім того, на підтвердження своєї позиції відповідач посилався на практику Верховного Суду, зазначену у відзиві на адміністративний позов.

Відповідно до ч.5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, відповідно до даної норми, а також, враховуючи положення ч. 4 ст. 328 КАС України, обов`язковими для суду є висновки, викладені у постановах Верховного Суду, щодо застосування норми права у подібних правовідносинах.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.

Відповідач посилається на постанову Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №826/9337/16, щодо несприятливих наслідки недостатньої обережності у підприємницькій діяльності. При цьому, не бере до уваги, що судом в даній справі були встановлені інші фактичні обставини, а саме укладання угод на поставку рекламних послуг від імені безпосередніх контрагентів особами, по яким наявні вироки суду у вчиненні злочинів, передбачених статтями 205, 358 Кримінального кодексу України. І саме дані обставини були покладені в основу судового рішення та висновків про нереальність господарських операцій.

Щодо посилання відповідача на висновки, зроблені Верховним Судом у справі №826/16627/18, то необхідно зазначити, що Верховний Суд в постанові від 20.05.2021 виніс рішення також за інших фактичних обставин, а саме відсутності договорів та первинних документів.

У справі 826/7760/15 Верховним Судом в постанові від 16.04.2020 зроблено висновки за інших обставин, зокрема, наявності відносно контрагента кримінального провадження, в межах якого керівник надав свідчення щодо його непричетності до ведення діяльності та підписання документів.

Також необхідно зазначити, що висновки Верховного Суду у справах №804/249/16 (постанова від 14.02.2020 року) та №820/5934/15 (постанова від 17.03.2020) свідчать взагалі на користь позивача, адже всі судові рішення у даних справах, винесені на користь платників податків, а не податкового органу.

Отже, висновки Верховного Суду у вищезазначених справах не є висновками у подібних правовідносинах, і не можуть підтверджувати правомірність позиція відповідача у даній справі.

Наведені відповідачем у процесуальних документах інші постанови Верховного Суду є нерелевантними відносно обставин спірних правовідносин, а тому висновки цих актів не можуть бути застосовані судом у порядку ч.5 ст.242 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене та встановлені у справі обставини, суд доходить висновку про те, що при прийнятті оскаржуваних податкових повідомлень-рішень Головне управління ДПС у Сумській області діяло всупереч встановленому законом порядку, необґрунтовано, упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, чим порушено законні інтереси платника податків.

Ухвалюючи це судове рішення, суд також керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи зазначену позицію Європейського суду з прав людини, суд надав відповідь на всі аргументи сторін, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати в тому числі і судовий збір підлягають відшкодуванню в разі задоволення позову, або пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи положення ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Сумській області суму судового збору в розмірі 26840 грн, який був сплачений позивачем при подачі позову.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" до Головного управління ДПС у Сумській області, третя особа - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Сумській області від 04.01.2023 №, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 5450,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Сумській області від 04.01.2023 №, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на рахунок платника в банку, в розмірі 2 825 452,00 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) в розмірі 282 545,20 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Сумській області від 04.01.2023 №, в частині зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 1 933 849 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" (вул. Симона Петлюри, 25, м. Конотоп, Сумська область, 41615, ) витрати зі сплати судового збору в сумі 26 840,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Сумській області (вул. Іллінська, буд. 13, м. Суми, Сумська область, 40009, ).

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 26.09.2023.

Суддя Н.В. Савицька