Справа № 260/4200/22
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/4200/22 пров. № А/857/10214/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Довгополова О.М., Коваля Р.Й.,

за участі секретаря судового засідання Ханащак С.І.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 травня 2023 року (головуючого судді Плеханової З.Б., ухвалене у відкритому судовому засіданні о 11 год. 07 хв. в м. Ужгород повний текст рішення складено 04.05.2023) у справі № 260/4200/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 18.10.2022 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 травня 2023 року задоволено позов повністю.

Не погодившись з прийнятим рішенням Головне управління Національної поліції у Закарпатській області оскаржило його в апеляційному порядку, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволені позову, апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права. Вказує, що ОСОБА_1 , ігноруючи обов`язки поліцейського щодо неухильного дотримання положень Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України, від 08.04.2022 № 242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу ГУНП в Закарпатській області від 25.02.2022 № 455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», абзаців 1,2 Правил етичної поведінки поліцейського, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, наказу Національної поліції «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 № 507 та інших нормативних актів, що регламентують діяльність поліції, нехтували принципами, що регламентують діяльність поліції та обов`язками поліцейського, які є невід`ємною частиною дотримання службової дисципліни поліцейським.

04.08.2023 Головне управління Національної поліції у Закарпатській області надіслало до апеляційного суду доповнення до апеляційної скарги.

Колегія суддів дійшла висновку щодо відмови для врахування доповнення апеляційної скарги поданого до апеляційного суду 04.08.2023, оскільки таке подане з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В судовому засіданні апеляційного розгляду справи в режимі відеоконференції представник відповідача Чубелка О.Ю. апеляційну скаргу підтримала з підстав зазначених у скаргах, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

ОСОБА_1 та його представник Хиля М.М. проти апеляційної скарги заперечили, просили скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 в органах внутрішніх справ працював з 25.02.2002 до 06.11.2015, а на службі в Національній поліції України з 07.11.2015 на займаній посаді - дільничного з 01.02.2021 до 20.09.2022.

Згідно службової характеристики, яка міститься в матеріалах службового розслідування «істотних недоліків у службовій діяльності не допускає, при виявленні недоліків вживає заходів до їх усунення, відданий справі служіння українському народу. Діючих дисциплінарних стягнень не має».

16 вересня 2022 року т.в.о. начальника управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області подав рапорт начальнику ГУНП в Закарпатській області щодо надання дозволу на реєстрацію відомостей в рамках розслідування кримінального провадження № 0000167 розпочатого 02.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у порядку ст. 208 КПК України в с. Стройне, Мукачівського району затримали заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_2

16 вересня 2022 року по вищевказаному факту була складена Інформаційна довідка відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яким було оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

16 вересня 2022 року начальником Головного управління Національної поліції в Закарпатській області винесено Наказ № 1776 «Про створення дисциплінарної комісії, організацію проведення службового розслідування та відсторонення окремих поліцейський відділення поліції №1 та відділення поліції №2 Мукачівського районного управління ГУНП в Закарпатській області від виконання службових обов`язків (посади)», в якому зазначено, що: - 16 вересня 2022 року в рамках розслідування кримінального провадження № 0000167 розпочатого 02.09.2022 Шостим слідчим відділом ТУ ДБР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України оголошено підозру заступнику начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського РВ поліції ГУНП в Закарпатській області підполковнику поліції ОСОБА_2 та начальнику відділення поліції № 2 Мукачівського РУ підполковнику поліції ОСОБА_4 . З метою становлення вини поліцейських, ступеня тяжкості дисциплінарних проступків, підготовки пропозицій щодо усунення причин та умов їх вчинення. Призначено службове розслідування у формі письмового провадження за вказаним фактом, та на час проведення службового розслідування було відсторонено від виконання службових обов`язків підполковників поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

16 вересня 2022 року ОСОБА_1 надав пояснення голові дисциплінарної комісії по суті поставлених йому питань і вказав, що 16.09.2022 року йому стало відомо, що його безпосередньому керівнику Пасічнику працівниками СБУ та ДБР було оголошено підозру за ст. 368 ч.3 ККУ, а відомості щодо його причетності до вказаної події не відповідають дійсності.

16 вересня 2022 року голова дисциплінарної комісії в смт. Воловець відібрав пояснення від ОСОБА_5 1984 р.н., які не містять зазначення місця проживання, підписів про ознайомлення з вимогами статті 63 Конституції України, про надання згоди на обробку та використання персональних даних. Зазначено, що пояснення відібрано у присутності матері. ОСОБА_5 та пояснив, що він ніде не працює, оскільки перебуває на обліку у психоневрологічному диспансері є інвалідом 2 групи і нікуди не ходить, і адмінпротоколи на нього ніхто не складав, ніде не розписувався, а показані підписи йому не належать.

16 вересня 2022 року голова дисциплінарної комісії в смт. Воловець відібрав пояснення від ОСОБА_6 , яка пояснила, що є матір`ю ОСОБА_5 , який є інвалідом 2 групи та перебуває на обліку у психоневрологічному диспансері, а 16.08.2022 року знаходився вдома та на жд вокзалі не перебував, а підписи у постанові не належать її сину.

16 вересня 2022 року голова дисциплінарної комісії в с. Сасівка відібрав пояснення від гр. ОСОБА_7 , проживаючого в м. Свалява, місце проживання не зазначено, вказав, що жодних адмінпротоколів на нього не складали, а паспорт його заходиться в 128 бригаді, де він проходив службу.

16 вересня 2022 року голова дисциплінарної комісії в с. Підполоззя відібрав пояснення від ОСОБА_8 , непрацюючий, пояснив, що 15.07 та 4.07.2022 року в с. Підполоззя на зупинці громадського транспорту не перебував, спиртні напої там не розпивав. В постановах, складених поліцейським Ребриш В.М. серії ГАБІ № 636307 та 63606 не його підпис, а самі постанови складені без його присутності.

В матеріалах службового розслідування містяться копії Постанов про адміністративні правопорушення ГАБІ № 137533, 636306, 36307, 228361, 142947, 137534, 140938, 636217, 140937, 636308, 140935, 140933 складених ОСОБА_1 .

Згідно довідки «Про результати виїзду та перевірки постійно діючої мобільної групи підтримки та контролю УГІ ГУНП окремих працівників відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області 17-19 вересня 2022 року (вих № 724/106/32-2022) від 19.09.2022 року, складена начальником управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області, в якій зазначено, що: - у відповідності до наказу ГУНП в Закарпатській області від 30 грудня 2021 року № 3025 членами постійно діючої мобільної групи підтримки та контролю управління головної інспекції ГУНП області у період 17-19 вересня 2022 року здійснено виїзд до відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП з метою реалізації заходів з контролю за службовою діяльністю працівників підрозділу поліції за окремими напрямками.

В ході перевірки стану дотримання законності під час складання поліцейськими перевіреного підрозділу поліції адмінматеріалів відносно правопорушників встановлено, що дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП № 2 Мукачівського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 складено 7 адмінпостанов з порушенням вимог п.4 ч. 2 ст. 238 КУпАП, а також допущено інші прорахунки (виправлення, не заповнив всі графи), а також виявлено, що підписи правопорушника у різних протоколах є різні. Враховуючи пояснення осіб вказаних у протоколах та допущені Ребришем порушення зареєстровано рапорт УГІ ГУНП ЄО № 506 від 19.09.2022. Запропоновано виявлені недоліки у службовій діяльності відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП долучити до матеріалів службового розслідування, за наслідками яких надати оцінку діям поліцейських та їх керівників відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Нацполіції України.

Також як передбачено довідкою від 19.09.2022 «Про здійснення перевірки роботи дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , яка була проведена старшим інспектором відділу ДОП УПД майором поліції ОСОБА_9 та старшим інспектором відділу ДОП УПД майором поліції ОСОБА_10 , які здійснили виїзд у відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП з метою перевірки ефективності роботи дільничного офіцера поліції ОСОБА_1 , вказано що: - майор Ребриш закріплений за поліцейською дільницею № 210091 та обслуговує Жденієвську ОТГ. З початку 2022 року Ребриш склав 60 адмінпротоколів. Під час перевірки обліково-профілактичної справи на ОСОБА_11 (на обліку з 31.03.2022) встановлено, що ОСОБА_12 порушив п. 4.2. розділу 4 Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, затвердженої Наказом МВС від 04.11.2003 № 1303/203, оскільки протягом червня 2022 року контроль за поведінкою раніше судимого не здійснював та профілактичну бесіду не проводив, про що свідчить відсутність підтверджуючих матеріалів про здійснення превентивної роботи з даною особою, довідка не сформована та до справи не долучена. Крім того, при розмові з ДОП майором поліції ОСОБА_1 останній не зміг надати інформацію щодо кількості проживаючих осіб на території обслуговування поліцейської дільниці, які перебувають на профілактичному обліку.

19 вересня 2022 року начальником управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області подано рапорт на ім`я начальника ГУНП в Закарпатській області про необхідність реєстрації в ІТС ІПНП та вирішення питання відповідно до статті 214 КПК України щодо відомостей викладеній у довідці складеній за наслідками перевірки постійно діючої мобільної групи підтримки та контролю УГІ ГУНП окремих працівників відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області 17-19 вересня 2022 року.

20 вересня 2022 року голова дисциплінарної комісії відібрав пояснення від ОСОБА_13 , який зазначив, що по мобільному телефону він домовився з ОСОБА_12 про зустріч, після чого для сприяння у безпроблемному продажу ягід дав гроші Пасічнику, Папішу та скинув 3000 грн. Ребришу на картковий рахунок, що він потім підтвердив.

20 вересня 2022 року за результатами службового розслідування, комісією було складено Висновок про результатами службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни та законності окремими працівниками відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області, яким встановлено, що: - 16 вересня 2022 року, близько 13.00-14.00 Шостим слідчим відділом (із дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР розташованого у місті Львові спільно з працівниками Управління Служби безпеки України в Закарпатській області в рамках кримінального провадження № 0000167, розпочатого 02.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у порядку ст. 208 КПК України в с. Стройне, Мукачівського району затримали заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_2 ,який отримав від громадянина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 неправомірну вигоду в розмірі 15000 (п`ятнадцять тисяч) гривень.

Дисциплінарною комісією під час службового розслідування та в результаті вивчення матеріалів повідомлення про підозри, а також ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (справа 308/12266) встановлено, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження, відомості про яке Шостим слідчим відділом (із дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР розташованого у місті Львові внесено 02.09.2022 до ЄРДР за № 0000167, здійснюється по факту вимагання начальником відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_4 , дільничним офіцером поліції сектору превенції цього ж відділення поліції ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та заступником начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП (згідно наказу ГУНП області від 25.08.2022 № 150 о/с, з 29.08.2022 призначений на посаду заступника начальника з превентивної діяльності Тячівського РВП ГУНП) підполковником поліції ОСОБА_2 від громадянина ОСОБА_13 неправомірної вигоди за не створення штучних перешкод під час перевезення сезонних лісових ягід та грибів без відповідних документів.

Під час службового розслідування, 17.09.2022 та 19.09.2022 мобільною групою ГУНП в Закарпатській області із числа працівників УГІ ГУНП та УПД ГУНП проведено перевірку службової діяльності відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП, у ході якої виявлено порушення службової, виконавської дисципліни та законності, допущені дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП майором поліції Ребришем ВМ.

За результатами вищевказаної перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 склав 7 адміністративних постанов з порушенням вимог пункту 4 частини 2 статті 283 КУпАП, а саме у змісті адміністративних постанов не зазначив нормативний акт, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

При вибірковій перевірці адміністративних постанов, які здані до сектору адміністративної практики винесених ОСОБА_1 також було виявлено постанови складені на одних і тих самих порушників за різними статтями КУпАП та у відповідних графах адміністративної постанови «підпис правопорушника» винесених на одного і того порушника - підписи відрізняються.

У зв`язку із тим, що в діях ОСОБА_1 можуть міститися ознаки кримінальних правопорушень УГІ ГУНП підготовлено рапорт, який зареєстрований в ЄО ГУНП в Закарпатській області 19.09.2022 за № 506.

Матеріали ЄО від 19.09.2022 № 506 за фактом можливої причетності ОСОБА_1 до кримінального правопорушення (ст. 366 ККУ) цього ж дня направлено до ТУ ДБР, розташованого в м. Львові для прийняття рішення в порядку ст. 214 КПК України.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що виходячи із відомостей встановлених під час вивчення адміністративних матеріалів складених відносно громадян ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , а також на підставі їх пояснень, в діях ДОП ОСОБА_1 можуть міститися ознаки перевищення влади та службових повноважень, тобто ознаки кримінального правопорушення, а тому копія висновку службового розслідування для надання оцінки їх діям підлягає скеруванню до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим в місті Львові.

Згідно відомостей внесених до ІТС ІПНП встановлено, що повідомлень від ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за фактом пропонування їм гр. ОСОБА_13 неправомірної вигоди, не надходило.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_14 та ОСОБА_2 , знаючи про неправомірність своїх дій та дій гр. ОСОБА_13 , керівництву про даний факт не доповіли, натомість 14.09.2022 та 16.09.2022, отримавши відомості про надання їм грошових коштів зазначеним громадянином, які підпадають під реєстрацію в єдиному обліку, як повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події (наказ МВС України від 08.02.2019 № 100), ініціативний рапорт також не склали, за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» органи поліції не повідомив, безпосередньому чи прямому керівнику про це не доповіли, заходи щодо запобігання правопорушенню, його припинення, затримання особи, які його скоїли не вжили, натомість своєю поведінкою, зраджуючи інтереси служби, створивши умови, сприяв скоєнню зазначеного кримінального правопорушення.

Дисциплінарною комісією з`ясовано, що якщо повідомлення не було, то відповідно це є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, тому керівник, керуючись дискреційними повноваженнями має право, в тому числі звільнити працівника. Під час службового розслідування з`ясовано, що ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 порушили пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 в частині перешкоджання дисциплінарній комісії у проведенні службового розслідування.

Скоєння ОСОБА_1 надзвичайної події стало можливим, унаслідок невжиття відповідних заходів щодо неухильного дотримання працівниками підпорядкованого підрозділу дисципліни та законності, а також вимог антикорупційного законодавства з боку безпосереднього керівника начальника сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_15 який реальних заходів з метою укріплення дисципліни та законності, як керівник не вживав, а також послаблення контролю за підлеглими з боку заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_16 .

Також у Висновку службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 всупереч вимог п. 9 ч. 1 ст. 31 та ч. 1 ст. 40 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5,6 розділу 2 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів , що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затв. Наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018 року фіксацію на момент оформлення адмінматеріалів не здійснював. Під час службового розслідування обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейських не виявлено.

Отже, згідно матеріалів службового розслідування встановлено що за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пункту 9 частини 1 статті 31 та частини 1 статті 40, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію», підпункту І «д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами від 14 жовтня 2014 року № 1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пунктів 5, 6 розділу 2 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, пунктів 4.2 та 4.3 розділу IV Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, затвердженої наказом МВС від 04.11.2003 №1303/203, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 7 розділу ІУ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України, від 08.04.2022 № 242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу ГУНП області від 25.02.2022 № 455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 № 507, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_13 неправомірної вигоди та невиході на службу, допущенні помилок при оформленні та неналежному оформленні адміністративних матеріалів, створенні штучних показників шляхом оформлення адміністративних матеріалів по фактах, що не мали місце, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського, дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до підпункту 7 пункту 3 статті 13 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції.

Наказом Головного Управління Національної поліції від 20.09.2022 № 1806 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області», зазначено: - 3а вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пункту 9 частини 1 статті 31 та частини 1 статті 40, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 №580-УІІІ «Про Національну поліцію», підпункту 1 «д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами від 14 жовтня 2014 року № 1700 -VII, статті 24 та статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пунктів 5, 6 розділу 2 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, пунктів 4.2 та 4.3 розділу IV Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, затвердженої наказом МВС від 04.11.2003 №1303/203, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України, від 08.04.2022 № 242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу ГУНП області від 25.02.2022 № 455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 № 507, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_13 неправомірної вигоди та невиході на службу, допущенні помилок при оформленні та неналежному оформленні адміністративних матеріалів, створенні штучних показників шляхом оформлення адміністративних матеріалів по фактах, що не мали місце, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського, дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 (0072773), відповідно до підпункту 7 пункту 3 статті 13 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції.

Наказом Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області від 20.09.2022 №171 о/с «По особовому складу» відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції майора поліції ОСОБА_1 (0072773), дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 20 вересня 2022 року.

Не погоджуючись із наказом про звільнення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем не доведено правомірність своїх дій.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон №580-VIII) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: - неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; - професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; - поважати і не порушувати прав і свобод людини; - надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; - зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; - інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За приписами частини 1 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Таким чином, законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правого та дисциплінарно-правового аспектів.

Натомість, як визначено частиною 2 статті 19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно із пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Статут) визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно частини 1 статті 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Статтями 14-19 Статуту унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських. затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Вищевказані положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися та бути прикладом неухильного дотримання Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

З аналізу вищевказаного законодавства та встановлених відповідно обставин та правовідносин, колегія суддів вважає, що у висновку службового розслідування та в оскаржуваних наказах не зазначено конкретних пунктів та положень Посадової інструкції дільничного офіцера поліції відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції, які порушив позивач.

30 грудня 2021 року наказом № 3025 Головного управління НП в Закарпатській області було утворено постійно діючі мобільні групи підтримки та контролю управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області та організацію їх виїзду до територіальних відокремлених підрозділів та затверджено план-завдання роботи екіпажів, мета яких, зокрема, забезпечення нагляду за поліцейськими під час виконання ними службових обов`язків, проведення вибіркових та інших перевірок несення служби, ужиття ефективних заходів щодо виявлення правопорушень у службовій діяльності.

За результатами роботи мобільних груп упродовж п`яти робочих днів після закінчення заходів готується довідка у двох примірниках однакового змісту з дотриманням установленого порядку діловодства та режиму секретності (перший примірник довідки надсилається до органу (підрозділу) поліції, де проводилися заходи, другий зберігається в УГІ ГУНП.

Згідно частини 4 статті 14 Статуту підставою для призначення службового розслідування є: - заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), - рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, - або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, тому саме виявлення допущених позивачем порушень мобільною групою та особами, які здійснювали перевірки, результати яких викладені у вищевказаних довідках, є тільки підставами для призначення службового розслідування, а не висновками, які стверджують про здійснення особою дисциплінарних проступків.

Суд зауважує, що у вказаному наказі відсутні підстави для проведення службового розслідування відносно позивача, які вказані у частинах 1, 2 Розділу ІІ Порядку, де зазначено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування, не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»; ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень; недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу; недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування; втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження; розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом; порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів; перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку; здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

Відповідно до частини 2 Розділу IV Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що матеріали службового розслідування не містять письмових пояснень позивача з приводу фактів зазначених у зазначенихсудом Довідках, хоча усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку є обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського у відповідності до Статуту, однактаке неможливо з`ясувати, оскільки позивач взагалі не знав про дисциплінарні проступки, про які зазначили уповноважені особи під час здійснення перевірок у відповідних Довідках.

Дане порушення призвело до того, що за фактами, викладеними у довідках не було проведено службового розслідування, хоча матеріали довідок на наступний день викладені у висновку службового розслідування та в оскаржуваних наказах, і позивач був позбавлений прав встановлених частиною 2 Розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Крім того, констатуючи наявність порушень у висновку, такі не міститься доказів на їх підтвердження, оскільки позивач зазначав, що ним була складена довідка щодо Мицо за червень 2022 року та знаходилася у нього, однак не долучена, оскільки справу Мицо було витребувано для перевірки, а дана обставина не була перевірена, адже позивачу не було запропоновано надати з цього приводу пояснення і він взагалі не знав про проведення службового розслідування за даними обставинами.

Щодо висновку відповідача про порушення ОСОБА_1 п. 9 ч. 1 ст. 31 та ч. 1 ст. 40 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5, 6 розділу 2 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затв. Наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018 року, оскільки не здійснено фіксацію на момент оформлення адмінматеріалів, в судовому засіданні суду першої інстанції позивач надав пояснення, що не спростував апелянт, що вказані засоби позивачу не видавалися, а службове розслідування з цього питання не було проведено, адже не було досліджено членами комісії документи щодо видачі вказаних засобів позивачу, керівних документів щодо користування цими засобами, не запропоновано позивачу надати пояснення, тому зазначення про вчинення позивачем порушення в цій частині є недоведеним.

Щодо зазначення у висновку про підробку позивачем підписів на постановах про адміправопорушеннях і посилання на пояснення осіб, щодо яких вони складені, а також про допущення неправильного оформлення даних постанов, то матеріали службового розслідування також не містять ні наказу про проведення службового розслідування щодо даних фактів та не відібрані пояснення позивача, а у Висновку зазначено, що в діях ОСОБА_1 можуть міститися ознаки кримінальних правопорушень УГІ ГУНП підготовлено рапорт, який зареєстрований в ЄО ГУНП в Закарпатській області 19.09.2022 за № 506. Матеріали ЄО від 19.09.2022 № 506 за фактом можливої причетності ОСОБА_1 до кримінального правопорушення (ст. 366 ККУ) цього ж дня направлено до ТУ ДБР, розташованого в м. Львові для прийняття рішення в порядку статті 214 КПК України.

Крім того, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що виходячи із відомостей встановлених під час вивчення адміністративних матеріалів складених відносно громадян ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , а також на підставі їх пояснень, в діях ДОП ОСОБА_1 можуть міститися ознаки перевищення влади та службових повноважень, тобто ознаки кримінального правопорушення, а тому копія висновку службового розслідування для надання оцінки їх діям підлягає скеруванню до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим в місті Львові.

Колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції, що внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення є самостійними підставами для призначення службового розслідування за кожним фактом у відповідності до частини 2 Розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що відповідачем не було зроблено.

Вищенаведені порушення вчинені дисциплінарною комісією призвели до того, що матеріали службового розслідування згідно Наказу про його проведення із зазначенням підстави та мети службового розслідування порушеного за відомостями, викладеними у поданні із шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР розташованого у м. Львові, щодо оголошення підозр у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 368 ч. 3 КК України окремими працівниками відділень №1 та №2 Мукачівського РУП ГУНП, по факту отримання неправомірної вигоди від гр. ОСОБА_13 , були долучені довідки без будь-яких процесуальних дій дисциплінарної комісії всупереч Порядку Проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування. Порядок оформлення його результатів. Прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Дисциплінарна комісія, отримавши 19 вересня 2022 року Довідки перевірок повинна була згідно частини 1 розділу 5 Порядку вчинити дії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Також у Висновку службового розслідування вказано, що позивачем допущено порушення розділу ІІ та V Правил етичної поведінки поліцейських, затв. Наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, які розроблені відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, однак як встановлено судом наведення конкретних обставин в чому воно виразилося та зазначення відповідної цим обставинам конкретної норми Правил етичної поведінки поліцейських не має.

Щодо розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, яке підлягає виплаті позивачу, судом першої інстанції проведено правомірно у відповідності статті 235 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 «Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати».

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, в адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, не довів правомірності свого рішення.

За таких обставин апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги відповідача, а наведені обставини спростовують доводи апеляційної скарги про невідповідність рішення суду першої інстанції нормам матеріального та процесуального права, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Щодо посилань апелянта на внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за частиною 1 статті 310 та частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, то колегія суддів зазначає, що в межах даної адміністративної справи не надає оцінку наявності/відсутності допущеного порушення позивачем, адже його наявність/відсутність підлягає перевірці безпосередньо органом досудового розслідування.

Колегія суддів наголошує, що в межах даної адміністративної справи судом надана оцінка виключно процедурним аспектам прийняття відповідачем оскаржуваного рішення та враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №826/1916/17, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстав для розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції на підставі статті 139 КАС України у апеляційного суду немає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Закарпатській області залишити без задоволення.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 травня 2023 року у справі № 260/4200/22 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді О.М. Довгополов

Р.Й. Коваль

Повний текст постанови складено 25.09.2023