Справа № 753/13552/23
Суддя: Шаповалова К. В.
Дата ухвалення: 2023-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/130/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без виклику учасників справи адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - інспектор Управління патрульної поліції в м. Києві Охріменко Михайло Олексійович про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

04 серпня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/13552/23 між суддями від 04 серпня 2023 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В. Фактично справу було передано судді 08 серпня 2023 року.

Ухвалою суду від 11 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху.

21 серпня 2023 року на виконання вимог ухвали суду позивачем подано заяву про усунення недоліків та нову редакцію позовної заяви.

23 серпня 2023 року судом було отримано з Єдиного державного демографічного реєстру відомості про зареєстроване місце проживання позивача.

Разом із позовною заявою позивач звернувся до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду, в якій просив поновити йому строк для подачі позовної заяви про скасування постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності від 11 липня 2023 року, мотивуючи її тим, що він 21 липня 2023 року звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовом про скасування вказаної вище постанови, проте ухвалою суду від 28 липня 2023 року позовну заяву було залишено без руху, а ухвалою суду від 2 серпня 2023 року повернуто позов позивачу, яку він отримав на електронну пошту 3 серпня 2023 року та відразу подав нову позовну заяву, сформувавши її в підсистемі «Електронний суд». Враховуючи викладене, просив визнати причини пропуску строку подання позову поважними та поновити йому строк звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою суду від 23 серпня 2023 року клопотання позивача ОСОБА_1 про визнання поважними причин пропуску строку на подання позовної заяви та поновлення строку на її подання задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку на подання позовної заяви до суду, поновлено позивачу строк на звернення до суду з позовом про скасування постанови про адміністративне правопорушення. Прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами статті 286 КАС України, у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, за наявними у справі матеріалами.

11 вересня 2023 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку подання позову до суду.

Враховуючи те, що судом під час відкриття провадження у справі досліджувались обставини подання ОСОБА_1 позову поза строком, визначеним нормами КАС України та його клопотання про поновлення такого строку, а також ухвалено визнати поважними причини пропуску строку на подання позовної заяви до суду та поновити позивачу ОСОБА_1 строк на звернення до суду з позовом, про що було безпосередньо зазначено у резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі від 23 серпня 2023 року, яка була отримана представником відповідача, клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.

Також 11 вересня 2023 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник заперечував проти задоволення позовних вимог, вказав, що під час несення служби працівником патрульної служби було виявлено автомобіль позивача, за кермом якого був ОСОБА_1 , який під час руху по території АЗС перетнув одинарну суцільну лінію дорожньої розмітки1.1., що поділяє транспортні потоки протилежних напрямів, тобто вчинив порушення пункту 8.5.1 ПДР. Після зупинки транспортного засобу, працівник поліції представився, пояснив причини зупинки, ознайомив з правами та обов`язками, задовольнив клопотання позивача про відкладення розгляду справи на 11 липня 2023 року на 19:00 год. При цьому, перетинаючи суцільну лінію, позивач повідомив працівникам поліції, що знає про неї та постійно її перетинає, оскільки така нанесена з порушенням ДСТУ. Зауважив, що до обов`язків водія під час руху не відноситься встановлення законності дорожніх знаків та дорожньої розмітки нормам ДСТУ. Схема дорожнього руху на ділянці дороги, де позивач порушив ПДР, погоджена з ДПП 24 грудня 2021 року № 30468, що підтверджується долученими до відзиву доказами. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Суд, вивчивши доводи позовної заяви, докази, надані на її обґрунтування, доводи, викладені у відзиві на позов та долучені докази, зокрема відео з боді камери працівників поліції, повно, всебічно та об`єктивно оцінивши зібрані у справі докази, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії ДП18 № 715836 від 11 липня 2023 року інспектором УПП в. М. Києві Охріменком М.О. притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною першою статті 122 КУпАП, а саме те, що він 8 липня 2023 року о 15:00 год, керуючи транспортним засобом «Hyundai IONIQ» д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Світла, 1 при виїзді з АЗК «ANP» у напрямку Харківської площі, перетнув одинарну суцільну лінію дорожньої розмітки 1.1., що поділяє транспортні потоки протилежних напрямків, чим допустив порушення п. 8.5.1 Правил дорожнього руху.

Позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності на накладено на нього штраф в розмірі 340 грн.

Не погоджуючись із такою постановою та звертаючись із відповідним позовом до суду, ОСОБА_1 зазначає, що дорожня розмітка 1.1. суцільна одинарна лінія на території АЗК «ANP» нанесена з порушенням ДСТУ, що підтверджується відповідями КК «Київавтодор» та УПП ДПП на його запити, а отже ним не порушено ПДР. Крім того, вказав, що під час розгляду справи працівником патрульної поліції не було надано йому доказів порушення ним Правил дорожнього руху під час керування транспортним засобом «Hyundai IONIQ» д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Світла, 1 8 липня 2023 року.

Відповідно до Закону України "Про дорожній рух" правила дорожнього руху встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил. Особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків.

Кожний учасник дорожнього руху має право розраховувати на те, що й інші учасники виконують ці Правила.

Відповідно до пункту 8.1. Правил дорожнього руху регулювання дорожнього руху здійснюється за допомогою дорожніх знаків, дорожньої розмітки, дорожнього обладнання, світлофорів, а також регулювальниками.

Згідно із пунктом 1.1 ПДР ці Правила відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні ґрунтуватися на вимогах цих Правил.

Пунктом 8.5.1. ПДР визначено, що горизонтальна дорожня розмітка встановлює певний режим і порядок руху. Наноситься на проїзній частині або по верху бордюру у вигляді ліній, стрілок, написів, символів тощо фарбою чи іншими матеріалами відповідного кольору згідно з пунктом 1 розділу 34 цих Правил.

Розділом 34 ПДР визначено горизонтальна розмітка має таке значення:

1.1 (вузька суцільна лінія) - поділяє транспортні потоки протилежних напрямків (осьова розмітка) на дорогах з двома чи трьома (2 + 1) смугами руху в обох напрямках, позначає межі смуг руху у попутному напрямку (розділювальна розмітка), позначає межі проїзної частини, на які в`їзд заборонено (напрямні острівці та острівці безпеки); розділяє пішохідний і велосипедний рух на суміжних пішохідних та велосипедних доріжках, позначених знаком 4.18; розділяє смуги на велосипедних доріжках з двостороннім рухом у разі наближення до велосипедного переїзду, позначеного розміткою 1.15.

Згідно із статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Частиною першою статті 122 КУпАП передбачено відповідальність за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками

Відповідно до пункту 1.5 Правил дорожнього руху дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків.

Відповідачем до відзиву долучено запис з боді камери працівників поліції, на якому чітко зафіксовано рух транспортного засобу позивача - «Hyundai IONIQ» д.н.з. НОМЕР_1 8 липня 2023 року по території АЗК «ANP» виїзд до Харківської площі, за кермом якої був позивач та перетинання при виїзді з території АЗК одинарної суцільної лінії дорожньої розмітки. Крім того, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, 11 липня 2023 року працівник поліції продемонстрував цей запис позивачу, що підтверджується відеозаписом з боді камери працівниками поліції та спростовує твердження позивача, що відповідачем не було надано йому доказів на підтвердження вчинення ним адміністративного правопорушення.

При цьому, як вбачається із доданого відеозапису, позивач не заперечував факту перетинання одинарної суцільної лінії дорожньої розмітки, проте вказав, що вона не відповідає ДСТУ, а тому ним не порушено ПДР, тобто дозволено йому не виконувати вимоги такої дорожньої розмітки.

Доводи позивача стосовно того, що вказана дорожня розмітка не відповідає вимогам ДСТУ, суд розцінює як обраний позивачем спосіб захисту, який не спростовує встановлене працівником УПП порушення Правил дорожнього руху позивачем під час руху на транспортному засобі та не виконання ним вимог дорожньої розмітки. Доводи, викладені у позовній заяві, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

На спростування вимог позивача, представником відповідача до відзиву на позовну заяву долучено схему дорожнього руху, зокрема на АЗК «ANP», погоджена ДПП 24 грудня 2021 року № 30468

Також, як вбачається з відеозапису, позивач зазначає, що постійно там проїжджає на своєму транспортному засобі та знає про цю дорожню розмітку, проте вважає, що має право не виконувати її вимоги, через невідповідність такої ДСТУ.

Отже, як вбачається з долучених до відзиву на позовну заяву доказів, позивач при керуванні 8 липня 2023 року транспортним засобом Hyundai IONIQ» д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Світла, 1, при виїзді з АЗК «ANP» порушив Правила дорожнього руху, не виконавши вимоги дорожньої розмітки. Наведені обставини беззаперечно вказують на наявність у діях позивача складу правопорушення передбаченого частиною першою статті 122 КУпАП.

Згідно із частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 222 КУпАП до компетенції органів Національної поліції віднесено розгляд справ про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1.9 Правил дорожнього руху, особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Згідно із статтею 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Приписами статті 280 КУпАП визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, відповідно до статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

З системного аналізу вище вказаних норм законодавства вбачається, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема наявність вини особи у вчиненні такого правопорушення.

За наслідками судового розгляду даного спору судом не встановлено будь-яких процесуальних порушень з боку відповідача при розгляді ним справи про адміністративне правопорушення та винесені оскаржуваної постанови.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Для виконання визначених статтею 245 КУпАП завдань на орган чи посадову особу, яка розглядає справи про адміністративні правопорушення, статтею 280 КУпАП покладено обов`язок з`ясувати всі обставини для встановлення істини у справі.

Для доведення того чи іншого факту орган чи посадова особа, уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення, повинна навести відповідні докази

Оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку про те, що притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП здійснено у відповідності до вимог чинного законодавства. Уповноваженою особою було надано належну оцінку зібраним доказам та прийнято рішення, яке відповідає положенням КУпАП. Доказів, які б мали спростувати факт наявності адміністративного правопорушення та обставин, що виключають адміністративну відповідальність, позивачем в межах розгляду даної справи надано не було, а судом таких обставин не встановлено, а відтак відсутні будь-які підстави для скасування оскаржуваної постанови та задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 8, 9, 72-77, 78, 139, 205, 241-246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - інспектор Управління патрульної поліції в м. Києві Охріменко Михайло Олексійович про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а в разі його оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя К.В. Шаповалова