Справа № 580/8549/23
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2023 року справа № 580/8549/23

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

18.09.2023 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.23) (далі відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо відмови у нарахуванні та виплаті з 23.06.2022 щомісячної доплати до пенсії відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорія осіб»;

зобов`язання відповідача здійснити з 23.06.2022 нарахування та виплату щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000,00грн відповідно до вказаної вище постанови Уряду та здійснити виплату пенсії у розмірі 74% з урахуванням раніше виплачених сум.

Додатково просив розглянути справу у термін, визначений п.2 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України, упродовж 30 днів.

Обґрунтовуючи зазначив, що після перерахунку пенсії позивачу за рішенням Черкаського окружного адміністративного суду відповідач листом від 24.08.2023 відмовив виплачувати щомісячну доплату до пенсії в розмірі 2000грн. Вважає, що такі дії відповідача не відповідають нормам чинного законодавства.

До позовної заяви позивач додав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій просив визнати поважними причини пропуску процесуального строку на подання адміністративного позову, поновити вказаний строк та прийняти позовну заяву до розгляду (далі Заява).

Обґрунтовуючи зазначив, що про невідповідність розмірів перерахунку пенсії вимогам Конституції України та інших законодавчих актів дізнався у липні 2023 року після отримання відповіді відповідача щодо відмови у перерахунку пенсії. Вказав, що не має юридичної освіти та не знає особливостей пенсійного законодавства. Тому не знав, що його права порушуються. Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.51 Закону України №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі ЗУ №2262-ХІІ) перерахунок пенсій провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. Посилався на висновки Верховного Суду у постановах від 24.04.2018 у справі №646/6250/17, від 21.01.2020 у справі №824/77/17-а, від 06.02.2019 у справі №522/2738/17, Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.11.2019 у справі №815/1226/18 та ін.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність. Однак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Позивач під час оформлення позовної заяви не повністю врахував вимоги п.2 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), яким визначений обов`язок позивача зазначити у позовній заяві повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивач в порушення вказаної вище норми не зазначив повні дані відповідача, а саме його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Пояснень і обґрунтувань щодо таких обставин позовна заява та додатки до неї не містять.

Відповідно до ч.1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач не додав до позовної заяви її копії, а також копій доданих до неї документів для відповідача, якого зазначив у позовній заяві.

Отже, позивач має надати копію позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів в кількості відповідно до учасників спору.

Водночас відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд на виконання ч.5 ст.242 КАС України врахував висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 Суд, аналізуючи норми ст.122 КАС України, зазначив, що з дня отримання виплати особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась із заявою про надання їй відповідної інформації. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою. Тому відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18). Отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд згідно з ч.5 ст.242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Зазначене є обов`язком, а не правом суду. Оскільки висновок у зазначеній справі стосується ст.122 КАС України та сформульовано для застосування судами у всіх категоріях соціальних спорів, обставини ухвалення рішення Верховним Судом у справах, що мали інші, аніж у цій, фактичні обставини, не мають правового значення. Тож відсутні підстави не враховувати актуальні висновки Верховного Суду щодо застосування ст.122 КАС України. Тому отримання листа відповідача від 24.08.2023 на заяву щодо виплати доплати до пенсії позивачу згідно з постановою КМУ від 14.07.2021 №713 не змінює момент, з якого він міг дізнатись про порушення своїх прав, тобто з моменту отримання пенсії.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №755/10947/17 зазначила, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Отже, Верховний Суд, відступаючи від правової позиції, викладеної в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, може не вказувати усі такі рішення, оскільки суд відступає від правової позиції, а не від судових рішень. Тому відсутні підстави для врахування судом постанов Верховного Суду від 24.04.2018 у справі №646/6250/17, від 21.01.2020 у справі №824/77/17-а, від 06.02.2019 у справі №522/2738/17, Великої Палати Верховного Суду від 08.11.2019 у справі №815/1226/18, на яку посилається позивач у Заяві.

Позивач не врахував, що обчислення процесуальних строків відбувається не лише з часу, коди дізнався, а й коли міг дізнатися про порушення своїх прав.

Звертаючись до суду 18.09.2023 (відбиток штемпеля вхідної кореспонденції Черкаського окружного адміністративного суду на позовній заяві), позивач пропустив строк на звернення до адміністративного суду з позовними вимогами щодо установлення та виплати з 23.06.2022 щомісячної доплати до пенсії відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб». Будь-яких обставин і фактів, які об`єктивно перешкодили позивачу своєчасно звернутися до суду щодо установлення та виплати такої доплати з 23.06.2022, у т.ч. протягом розумного строку до відповідача позовна заява не містить.

Посилання позивача на встановлене ч.ч.2, 3 ст.51 ЗУ №2262 право на перерахунок пенсії без обмеження будь-яким строком не обґрунтоване з таких підстав.

Вказана норма Закону визначає, що при настанні обставин, які тягнуть за собою зміну розміру пенсій, призначених військовослужбовцям строкової служби та їх сім`ям, перерахунок цих пенсій провадиться відповідно до строків, встановлених частиною четвертою статті 45 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування".

Перерахунок пенсій, призначених особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Тобто, вказана норма стосується матеріального строку (відповідного права пенсіонера та обов`язку органу пенсійного забезпечення), а не процесуального (щодо права особи на звернення до суду).

Заявлений предмет спору не стосується визначення права та періоду на перерахунок пенсії позивача. Натомість стосується правильності обчислення її розміру після проведеного перерахунку та обраного позивачем способу відновлення порушеного, на його думку, права на вірний розмір пенсії після такого перерахунку. Тому для таких обставин спору строк звернення до суду обчислюється саме відповідно до вимог ст.122 КАС України - з дня отримання пенсійної виплати за визначений період.

Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Врахувавши викладене вище, суд дійшов висновку, що доводи позивача, що він не має юридичної освіти та знає особливостей пенсійного законодавства, з огляду на що не міг знати, що його права порушуються, не обґрунтовані та не враховані.Викладені у Заяві доводи не стосуються об`єктивних факторів, свідчать про необґрунтоване зволікання позивача щодо звернення до відповідача та суду щодо перерахунку та виплати з 23.06.2022 щомісячної доплати до пенсії, а отже, не обґрунтовані. Тобто, за змістом не містить посилань на обставини, які перешкодили своєчасно звернутися до суду. Тому не підлягає задоволенню.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Вказаного обов`язку позивач дотримався. Водночас згідно з ч.2 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Врахувавши викладене суд дійшов висновку, що позовна заява має недоліки, що перешкоджають відкриттю провадження у справі, а підстави про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказані у Заяві є неповажними.

Оскільки позовна заява оформлена з недоліками, наявні підстави залишити її без руху та зобов`язати позивача надати обґрунтовану заяву щодо поновлення пропущеного строку на звернення до суду з наведенням поважних причин його пропуску та надати докази щодо фактів і обставин, які об`єктивно перешкодили йому своєчасно звернутися в суд із позовом.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати йому строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст.2-20, 46, 122-123, 160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. У задоволенні заяви (вх. від 18.09.2023) ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду відмовити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Анжеліка БАБИЧ