Справа № 140/21854/23
Суддя: Сорока Юрій Юрійович
Дата ухвалення: 2023-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2023 року ЛуцькСправа № 140/21854/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинської області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення коштів за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинської області про визнання протиправним та скасування наказу №1619/в від 11.07.2023 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією в частині застосування дисциплінарного стягнення стосовно інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення з служб в поліції.

Визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції у Волинської області №289о/с від 18.07.2023 року По особовому складу про звільнення з служби в поліції інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області.

Стягнення з Головного управління Національної поліції у Волинської області в користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач проходив службу в Г`УНП у Волинській області на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області. Наказом ГУНП у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» за вчинення дисциплінарного проступку, а саме порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 23, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів І, 2, частини 3 статті 1 розділу 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2, 4 частини 6 розділу 1, пункту 6 частини 10 розділу 1, пунктів 1, 3 розділу 4 Інструкції із заходів безпеки, при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, пунктів 4, 10 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, пункту 10 розділу 6 Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України віл 11.10.2018 №828, Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК, Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 №718, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026. протоколу наради при заступнику начальника ГУНП у Волинській області від 28.04.2023 №17, посадової інструкції, що виразилось у залишенні під час несення служби в кімнаті для відпочинку блокпосту автомата Калашникова (АК-74), пістолета Макарова, набоїв до них, спецзасобів, самоусунення від виконання службових обов`язків під час несення служби: вимкнення портативного відеореєстратора, сон на посту, нараження на небезпеку добової зміни поста регулювання руху №В1/3/03, відсутності контролю за наявністю отриманих вогнепальної зброї та боєприпасів, допущення безпідставного отримання боєприпасів керівником, перебуванні у добовому наряді без однострою та порушенні графіку несення служби на блокпосту, до інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0066996), застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП у Волинській області №289 о/с від 18.07.2023 року старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0066996), інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області звільнено зі служби в поліції з 18 липня 2023 року за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Позивач вважає вищевказані наказ ГУНП у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» та наказ ГУНП у Волинській області №289 о/с від 18.07.2023 року протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

При цьому, не кожне порушення службової дисципліни є підставою для застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

В свою чергу, у висновку службового розслідування ГУНП у Волинській області абсолютно не обгрунтовано підстав застосування до позивача виду стягнення звільнення зі служби до виявлених під час службового розслідування порушень та з яких підстав орган, що проводив службове розслідування, дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого виду стягнення.

Таким чином, вважає, що в даному випадку, ГУНП у Волинській області не доведено наявності підстав, які є достатніми для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, відтак рішення ГУНП у Волинській області про притягнення позивача до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідають критерію пропорційності та підлягають скасуванню.

З наведених підстав просить позов задовольнити повністю.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

28.08.2023 представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому проти задоволення позовних вимог заперечує з тих підстав, що за результатами службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 порушено вимоги Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 №828, Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 №718, Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026 та протоколу наради при заступнику начальника ГУНП у Волинській області від 28.04.2023 №17.

Позивач порушив вимоги вищевказаних нормативно-правових актів під час несення служби на блокпосту, а саме, перебуваючи у зміні на відпочинку зберігав зброю - пістолет Макарова та автомат Калашникова (АК-74) з боєприпасами до них, спецзасоби не при собі та перебував без однострою. Будучи попереджений про недопустимість залишення вогнепальної зброї без нагляду ОСОБА_2 , перебуваючи у зміні на чергуванні, ОСОБА_1 порушив порядок несення служби на блокпосту, та спав у кімнаті для відпочинку, внаслідок чого було від`єднано від автоматичної зброї (АК-74) магазин з боєприпасами перевіряючим ОСОБА_3 .

Також, ГУНП у Волинській області враховано, що 21.06.2023 позивач разом із ОСОБА_4 залишили без нагляду видану їм вогнепальну зброю та боєприпаси, ОСОБА_2 виявив дане порушення та попередив останніх про недопустимість залишення без нагляду вогнепальної зброї. Однак, в подальшому, вночі 22.06.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , вимкнули портативні відеореєстратори, самоусунулися від несення служби на блокпосту та спали. Внаслідок чого, добова зміна в кількості 4 чоловік ( ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ) з вогнепальною зброєю знаходилася в потенційній небезпеці поблизу автодороги в с. Гірка Полонка та в будь-який момент сторонні особи могли безперешкодно заволодіти вогнепальною, автоматичною зброєю та боєприпасами.

Лише завдяки проведеній перевірці підполковником ОСОБА_3 вказану небезпеку було усунуто.

Зазначені факти не лише суперечать сутності й призначенню правоохоронних інституцій, зокрема поліції, в підрозділах якої проходить службу позивач, і який згідно своїх обов`язків зобов`язана вчиняти дії щодо підтримання правопорядку, а й розхитують підвалини державності, викривляють уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції нашої держави в європейську спільноту.

Вивченням причин і умов, що сприяли згаданим вище порушенням службової дисципліни з боку ОСОБА_1 встановлено, що вони стали можливими унаслідок особистої недисциплінованості, ігнорування останньою вимог чинного законодавства та нормативних документів, що регламентують її діяльність як поліцейського.

Зазначені вище обставини дають підстави вважати, що позивачем вчинено проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського.

Тому, на підставі вищевикладеного, дисциплінарною комісією складено висновок від 11.07.2023, який затверджено начальником ГУНП у Волинській області ОСОБА_7 .

Так, за результатами проведеного службового розслідування видано наказ ГУНП у Волинській області від 11.07.2023 №1619/в, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, а саме порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 23, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2,4 частини 6 розділу 1, пункту 6 частини 10 розділу 1, пунктів 1, 3 розділу 4 Інструкції із заходів безпеки, при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, пунктів 4, 10 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, пункту 10 розділу 6 Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 №828, Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК, Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 № 718, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затверджено наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, протоколу наради при заступнику начальника ГУНП у Волинській області від 28.04.2023 №17, посадової інструкції, що виразилось у залишенні під час несення служби в кімнаті для відпочинку блокпосту автомата Калашникова (АК-74), пістолета Макарова, набоїв до них, спецзасобів. самоусунення від виконання службових обов`язків під час несення служби: вимкнення портативного відеореєстратора, сон на посту, нараження на небезпеку добової зміни поста регулювання руху № В1/3/03, відсутності контролю за наявністю отриманих вогнепальної зброї та боєприпасів, допущення безпідставного отримання боєприпасів керівником, перебуванні у добовому наряді без однострою та порушенні графіку несення служби на блокпосту, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до частини третьої статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізовуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

На виконання частини 3 статті 22 Дисциплінарного статуту, видано наказ ГУНП у Волинській області від 18.07.2023 №289 о/с, відповідно до якого старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького РУП ГУНП, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 18 липня 2023 року.

З огляду на викладене, представник відповідача вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.

Крім того зазначив, що обрання виду стягнення є дискреційними повноваженнями начальника ГУНП у Волинській області.

З врахуванням вищевикладеного просить відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 повністю.

У відповіді на відзив представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Додатково звернув увагу на те, що при складенні висновку службового розслідування взагалі не враховано наявність заохочень у ОСОБА_1 , а саме відзнаки Національної поліції України медаль 10 років сумлінної служби, відзнаки Президента України За участь в антитерористичній операції. Також, у висновку службового розслідування не враховано відомостей, які характеризують позивача, зокрема, що ОСОБА_1 є одруженим, приймав участь в антитерористичній операції, має статус учасника бойових дій.

Крім того, у висновку службового розслідування відповідачем не обґрунтовано підстав застосування до позивача виду стягнення звільнення зі служби до виявлених під час службового розслідування порушень та з яких підстав орган, що проводив службове розслідування, дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого виду стягнення.

Відтак, просить суд позовні вимоги задовольнити в повній мірі.

Дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 в період із 30 серпня 2010 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 07 листопада 2015 року по 18 липня 2023 року - у Національній поліції України.

В період із 11 липня 2021 року по 18 липня 2023 року ОСОБА_1 перебував на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області.

З матеріалів справи вбачається, що 26.06.2023 до управління превентивної діяльності ГУНП у Волинській області надійшов рапорт командира роти поліції особливого призначення ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_2 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Луцького РУП ГУНП у Волинській області під час несення служби на пункті регулювання руху №В1/3/03, розташованому в с. Гірка Полонка Луцького району Волинської області. В даному рапорті зазначено, що 21.06.2023 близько 22:20 майором поліції ОСОБА_2 здійснено перевірку несення служби на вищевказаному ПРР, в ході якої виявлено ряд можливих порушень службової дисципліни.

Наказом ГУНП у Волинській області «Про призначення та проведення службового розслідування» від 27.06.2023 №712 створено дисциплінарну комісію з числа працівників ГУНП та наказано провести службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими.

ОСОБА_2 виявлено, що інспектор сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького РУП ГУНП у Волинській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області сержант поліції ОСОБА_4 , в порушення вимог Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в НПУ, затвердженої наказом МВС України від 11.08.2018 №828 (далі - Інструкція №828), Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70 (далі - Інструкція №70), перебуваючи у добовому наряді, у зміні, що відпочивала, зберігали отриману ними вогнепальну зброю, а саме пістолети Макарова, автомати Калашникова (АК-74), набої до них та спецзасоби у приміщенні для відпочинку, в якому вони були відсутні.

Крім того, вищевказані поліцейські в порушення вимог Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК (далі - Інструкція №334/ДСК), Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357 та Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 №718, будучи у добовому наряді (у зміні на відпочинку), перебували в межах території ПРР не в однострої.

Також, під час проведення службового розслідування до управління превентивної діяльності 27.06.2023 за №2413 надійшла доповідна записка т.в.о. начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області підполковника поліції Костанюка В.В. про те, що 22.06.2023 близько 03:50 заступником начальника управління поліції з превентивної діяльності Луцького РУП ГУНП у Волинській області підполковником поліції ОСОБА_3 виявлено, що вищевказані поліцейські, порушуючи вимоги Інструкції №334/ДСК, спали на вищевказаному ПРР під час чергування. Зокрема, ОСОБА_4 спав сидячи біля приміщення для відпочинку, а ОСОБА_1 спав лежачи в приміщенні для відпочинку.

Крім того, позивач, порушуючи вимоги Інструкції №828 та Інструкції №70, під час несення служби не контролював наявність отриманих ним боєприпасів, внаслідок чого ОСОБА_3 від`єднав від автомата Калашникова (АК-74) магазин з боєприпасами.

Під час службового розслідування дисциплінарною комісією проведено огляд фотознімку (акт від 29.06.2023 №1858/20-5/01-2023), наданого командиром роти поліції особливого призначення ГУНП у Волинській області майором поліції Войчаком С.Я., в ході якого встановлено, що 21.06.2023 позивач та поліцейський ОСОБА_4 перебували на ПРР у зміні на відпочинку без однострою та зберігали видану їм зброю, боєприпаси та спецзасоби не при собі.

До матеріалів службового розслідування долучені рапорти інспектора ОСОБА_1 , поліцейського ОСОБА_4 , інспектора-чергового ОСОБА_8 та інспектора-чергового ОСОБА_9 , адресовані т.в.о. начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області.

В рапорті від 21.06.2023 ОСОБА_1 підтвердив факти вчинення ним вищевказаних порушень службової дисципліни.

Інспектор-черговий чергової частини ВМ Луцького РУП ГУНГІ ОСОБА_8 в рапорті від 22.06.2023 підтверджує факт здачі 22.06.2023 о 04:00 заступником начальника ОСОБА_3 до чергової частини одного магазину АК-74 з набоями 5,45 мм. в кількості 30 шт., які були видані ОСОБА_1 .

Інспектор-черговий чергової частини відділу моніторингу Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_9 підтвердила факт здачі 22.06.2023 о 10:00 позивачем до чергової частини пістолету Макарова з двома магазинами та 16 патронами калібру 9 мм та автомату Калатникова (АК-74) з трьома, а не чотирма магазинами та 90 патронами, а не 120 патронами, калібру 5,45 мм.

Згідно розстановки на ПРР та БП Луцького РУГІ, затвердженої заступником начальника управління поліції з превентивної діяльності Луцького РУП підполковником поліції ОСОБА_3 , 21.06.2023 08:00 ОСОБА_1 та ОСОБА_4 заступили для несення служби в добовому наряді на ПРР №В 1/3/03 розташованого в с. Гірка Полонка Луцького району Волинської області.

Згідно журналу інструктажів про заходи безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю Луцького РУП, з вказаними поліцейськими проведено інструктаж з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, що підтверджується відповідними записами (відповідальним від керівництва по Луцькому РУП ОСОБА_10 ).

В подальшому, в черговій частині Луцького РУП ОСОБА_1 , ОСОБА_4 отримали вогнепальну зброю (пістолети Макарова з 16 набоями, автомати АК-74 з 120 набоями - кожен), засоби індивідуального захисту: бронежилети 4-го класу «Velmet» (відомість від 21.06.2023 №113/50/01-2023дек).

Згідно журналу обліку видачі, повернення портативних відеореєстраторів, планшетних пристроїв, цифрових радіостанцій та іншого майна, яке знаходиться на ПРРі ПРР-В1/3/03, що в сел. Гірка Полонка Луцького району Волинської області від 08.06.2023, планшетний пристрій, радіостанцію та дві бодікамери отримав старший зміни ПРР лейтенант поліції ОСОБА_5 .

Крім того, згідно журналу несення служби на ПРР №В1/3/03 ОСОБА_1 ніс службу 21 та 22.06.2023 згідно наступного графіка: з 09:00 по 13:00, 17:00 по 21:00, 01:00 по 05:00 в зміні на лінії, з 13:00 по 17:00, 21:00 по 01:00, 05:00 по 09:00 в зміні на відпочинку.

З початку 2023 року по 22.06.2023 ОСОБА_4 та ОСОБА_1 під час несення служби на ПРР не складено жодного адміністративного матеріалу за порушення ПДР.

Крім того, під час несення служби на ПРР з 21 по 22.06.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не виявлено жодного адміністративного правопорушення, транспортного засобу, що перебуває у розшуку, а також осіб, причетних до колабораційної діяльності.

Також, відеозаписи на портативні відеоресстратори щодо несення ними служби за період з 01:00 21.06.2023 по 05:00 22.06.2023 не робилися та відповідно відсутні.

Крім цього, вищевказані обставини підтверджуються поясненнями працівників поліції, зокрема, в ході проведення службового розслідування 28.06.2023 опитано ОСОБА_11 , який був призначений начальником тимчасового блокпосту №В1/3/03, розташованому в с. Гірка Полонка, Луцького району Волинської області, він пояснив, що ним щоденно, перед заступанням на службу, проводиться інструктаж з особовим складом, що залучається до несення служби на даний блокпост. Так, 21.06.2023 ним було проведено відповідний інструктаж, у тому числі позивачу.

Також, опитано заступника начальника управління поліція з превентивної діяльності Луцького РУП ОСОБА_3 та заступника відповідального від керівництва ГУНП ОСОБА_2 , які виявили вищевказані правопорушення службової дисципліни та підтвердили усі обставини справи.

Крім того, відібрано пояснення у начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького РУП ОСОБА_12 , підлеглим якої є ОСОБА_1 , натомість ОСОБА_12 повідомила, що в період з 24.02.2022 позивач виконує обов`язки, не пов`язані з роботою сектору ювенальної превенції - охорона об`єктів, піший патруль та ніс службу через добу на тимчасових блокпостах з середини серпня 2022 року до 22.06.2023 включно, за вказівкою керівництва Луцького РУП згідно визначених пріоритетних завдань поліції.

У ході проведення службового розслідування 28.06.2023 у ОСОБА_1 було відібрано пояснення з приводу обставин вищевказаної події, у якому позивач підтвердив вчинення ним вказаних порушень та визнав свою вину у порушенні службової дисципліни.

В ході проведення службового розслідування було отримано службову характеристику, надану Луцьким РУП ГУНП у Волинській області (вих. №12870/50/01-2023 від 22.06.2023), згідно якої ОСОБА_1 за період проходження служби зарекомендував себе з посередньої сторони. До виконання службових обов`язків ставився не завжди сумлінно. Мав спеціальну підготовку, аналітичні здібності, але не завжди міг бути відповідальним за доручену справу. У вирішенні службових питань, не завжди вміє правильно будувати свої стосунки з громадянами та колегами по службі, здатний працювати над усуненням особистих недоліків після втручання з боку керівництва.

Таким чином, за результатами службового розслідування складено висновок від 11.07.2023, який затверджено начальником ГУНП у Волинській області Крошко Ю.О. у якому встановлено, що ОСОБА_1 під час несення служби на блокпосту, а саме, перебуваючи у зміні на відпочинку зберігав зброю - пістолет Макарова та автомат Калашникова (АК-74) з боєприпасами до них, спецзасоби не при собі та перебував без однострою. Будучи попереджений про недопустимість залишення вогнепальної зброї без нагляду ОСОБА_2 , перебуваючи у зміні на чергуванні, ОСОБА_1 порушив порядок несення служби на блокпосту, та спав у кімнаті для відпочинку, внаслідок чого було від`єднано від автоматичної зброї (АК-74) магазин з боєприпасами перевіряючим ОСОБА_3 , тим самим порушено частини та пункти Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 №828, Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.089.2017 №718, Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026 та протоколу наради при заступнику начальника ГУНП у Волинській області від 28.04.2023 №17.

На підставі вищевикладеного, за результатами проведеного службового розслідування видано наказ ГУНП у Волинській області від 11.07.2023 №1619/в, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, а саме порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 23, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2,4 частини 6 розділу 1, пункту 6 частини 10 розділу 1, пунктів 1, 3 розділу 4 Інструкції із заходів безпеки, при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, пунктів 4, 10 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, пункту 10 розділу 6 Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 №828, Інструкції з організації та несення служби на блокпостах під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженої наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 31.12.2022 №334/ДСК, Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 № 718, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затверджено наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, протоколу наради при заступнику начальника ГУНП у Волинській області від 28.04.2023 №17, посадової інструкції, що виразилось у залишенні під час несення служби в кімнаті для відпочинку блокпосту автомата Калашникова (АК-74), пістолета Макарова, набоїв до них, спецзасобів. самоусунення від виконання службових обов`язків під час несення служби: вимкнення портативного відеореєстратора, сон на посту, нараження на небезпеку добової зміни поста регулювання руху № В1/3/03, відсутності контролю за наявністю отриманих вогнепальної зброї та боєприпасів, допущення безпідставного отримання боєприпасів керівником, перебуванні у добовому наряді без однострою та порушенні графіку несення служби на блокпосту, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Із наказом ГУНП у Волинській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» від 11.07.2023 №1619/в ОСОБА_1 ознайомився, про що поставив власний підпис 14.07.2023.

Відповідно до частини третьої статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізовуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

В подальшому ГУНП у Волинській області видано наказ від 18.07.2023 №289о/с, відповідно до якого старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького РУП ГУНП, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 18 липня 2023 року.

Із наказом ГУНП у Волинській області від 18.07.2023 №289 о/с позивач ознайомився 18.07.2023, про що свідчить його особистий підпис.

Позивач, вважаючи оскаржувані накази ГУПН у Волинській області протиправними, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини у даній справі врегульовані Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 №1355/32807 (далі Порядок №893).

Так, відповідно до пункту першого частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно частини першої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна грунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

В частині першій статті 19 Закону №580-VIII зазначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Як передбачає стаття 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Положеннями статті 15, 16 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом МВС України від 07 листопада 2018 року №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктами 4, 7, 13, 14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Із цією метою висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Обсяг і зміст вмотивованості рішення суб`єкта владних повноважень, без сумніву, залежить від конкретних обставин, що були предметом дослідження, але в будь-якому випадку у рішенні повинно відображатися те, чим саме ГУНП у Волинській області керувалося, оцінюючи наявність або відсутність обставин, що можуть зумовити втручання у право позивача на працю у спосіб притягнення позивача до відповідальності шляхом звільнення зі служби. При цьому вмотивованість рішення суб`єкта владних повноважень набуває виняткового значення за умови прийняття рішення про звільнення, зважаючи на правові наслідки такого рішення для особи.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

При цьому, не кожне порушення службової дисципліни є підставою для застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

В аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Так, національне законодавство не передбачає відповідної шкали стягнень за дисциплінарні порушення та не містить правил забезпечення їхнього застосування відповідно до принципу пропорційності.

У Рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

В даному випадку, суд вважає, що ГУНП у Волинській області, як суб`єктом владних повноважень не доведено наявності підстав, які є достатніми для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Згідно п.1, п.3 ч.4 ст.19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; наявність заохочень та державних нагород.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що ГУНП у Волинській області враховано лише одну пом`якшуючу обставину, а саме: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку.

При цьому, відповідачем при обранні позивачу виду стягнення не враховано наявність у ОСОБА_1 заохочень, зокрема, відзнаки Національної поліції України медаль « 10 років сумлінної служби» (наказ НПУ №888о/с від 04.07.2022), відзнаки Президента України «За участь в антитерористичній операції» (указ Президента України №53/2016 від 17.02.2016).

Так, відповідно до п.9 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, в тому числі, причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення.

Як встановлено в ході службового розслідування, позивач 22.06.2023 близько 03.50 год. перебуваючи на блокпосту у зміні на лінії, у нічний час спав.

Однак, дисциплінарною комісією всупереч положення п.9 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту не зазначено причин та умов, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Так, з матеріалів справи вбачається, що перед вчиненням проступку ОСОБА_1 з 08:00 год. 17.06.2023 до 08:00 год. 18.06.2023; з 08:00 год. 19.06.2023 до 08.00 год. 20.06.2023 перебував на службі на тимчасовому блокпосту №В1/3/03, розташованому в с. Гірка Полонка Луцького району Волинської області.

Суд погоджується з твердженням позивача про те, що відповідач при обранні виду дисциплінарного стягнення не врахував, що згадані вище обставини можуть свідчити про фізичне виснаження ОСОБА_1 та не надав належної правової оцінки вказаній обставині.

Положенням п.8 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту вказано, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, в тому числі, відомості, що характеризують поліцейського.

У висновку службового розслідування, також, не враховано відомостей, які характеризують позивача, зокрема, що ОСОБА_1 є одруженим, приймав участь в антитерористичній операції та є учасником бойових дій.

Як зазначалось вище, що згідно ст.3 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Як вбачається зі змісту акту службового розслідування, відповідачем не встановлювалась можливість застосування до позивача більш м`якого дисциплінарного стягнення та не обґрунтовано належним чином необхідність застосування дисциплінарного стягнення, саме у вигляді звільнення зі служби.

Щодо інших порушень про які вказано у висновку службового розслідування, зокрема, вимкнення портативного відеореєстратора, перебуванні у добовому наряді без однострою, порушення графіку несення служби на блокпосту, суд вважає застосування такого виду стягнення як звільнення зі служби до таких порушень є надмірним та непропорційним.

Враховуючи те, що у висновку службового розслідування відповідачем не обгрунтовано підстав застосування до позивача виду стягнення звільнення зі служби до виявлених під час службового розслідування порушень та з яких підстав орган, що проводив службове розслідування, дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого виду стягнення, суд вважає наказ ГУ НП у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією, зокрема, про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції таким, що не відповідає критерію пропорційності.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Особливістю адміністративного судочинства, порівняно з іншими видами судочинства, є обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності.

Так, відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Однак у ході судового розгляду цієї справи відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено доцільності застосування до позивача саме такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби, в той час як вказаному виду згідно приписів частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передують інші види стягнень.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Таким чином, наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» в частині звільнення зі служби ОСОБА_1 слід визнати протиправним та скасувати.

В зв`язку з тим, що наказ в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, прийнятий на підставі висновку за результатами проведення службового розслідування, який визнаний судом протиправним та скасований, відтак наказ Головного управління Національної поліції у Волинської області №289о/с від 18.07.2023 року По особовому складу про звільнення з служби в поліції інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , також необхідно визнати протиправним та скасувати.

Частина 6 статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Згідно з частиною 1 статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З огляду на те, що позивача було протиправно звільнено з посади інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді, займаній на час звільнення.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Оскільки судом встановлена протиправність наказів ГУ НП у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією» в частині застосування до інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та від 18.07.2023 року №289о/с По особовому складу про звільнення зі служби в поліції інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зазначені обставини прямо вказують на наявність правових підстав для поновлення позивача на службі в поліції на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області та стягнення на користь позивача суми середнього грошового утримання за час вимушеного прогулу.

Вирішуючи питання щодо визначення дати, з якої позивача має бути поновлено на попередній посаді, суд виходить з такого.

Згідно частинами першою та п`ятою статті 241-1 КЗпП України строки виникнення і припинення трудових прав та обов`язків обчислюються роками, місяцями, тижнями і днями. Коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк.

Відповідно до пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 №58 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.08.1993 за №110, днем звільнення вважається останній день роботи.

З вище зазначеного можна дійти висновку, що день звільнення працівника вважається його останнім робочим днем.

Отже, оскільки наказом Головного управління Національної поліції у Волинській області №289о/с від 18.07.2023 року По особовому складу позивача звільнено з посади з 18.07.2023, суд вважає, що цей день є останнім робочим днем, відповідно, поновлювати позивача на посаді слід з наступного дня після звільнення, тобто з 19.07.2023.

Вирішуючи питання щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та періоду його стягнення, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок №100), який застосовується у випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати проводяться виходячи із середньої заробітної плати (підпункт л пункту 1 Порядку №100).

Відповідно до пункту 2 Порядку №100 обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

Абзацами першим, третім пункту 3 Порядку № 100 врегульовано, що при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Відповідно до пункту 5 Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період (абзац перший пункту 8 Порядку №100).

Згідно з пунктом 9 розділу І Загальні положення Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 06.04.2016 №260, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 100 та Порядку №260 можна дійти висновку, що згідно з чинним законодавством нарахування середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні поліцейським проводиться шляхом множення середньоденного грошового забезпечення на число календарних днів, які мають бути оплачені за середнім грошовим забезпеченням. Середньоденне грошове забезпечення поліцейського обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують звільненню, та визначається діленням грошового забезпечення за фактично відпрацьовані протягом цих двох місяців календарні дні на число календарних днів за цей період. Нарахування середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні поліцейським здійснюється з розрахунку посадового окладу, установленого за основною штатною посадою, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії за останні 2 календарні місяці роботи перед звільненням. При цьому, до розрахунку не включається винагорода за безпосередню участь у воєнних конфліктах, антитерористичних операціях та інших заходах в умовах особливого періоду, а також інші виплати, передбачені пунктом 4 Порядку № 100.

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції від 11.11.2015 №988 (далі - Постанова №988) передбачено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських визначають Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260 (далі - Наказ № 260).

Абзацом 1 пункту 6 Розділу ІІІ Наказу №260 визначено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Так, відповідно до наявних у матеріалах справи довідок про доходи від 27.07.2023 №115 та від 08.08.2023 №126, виданих ГУ НП у Волинській області, загальна сума доходу ОСОБА_1 за період травень-червень 2023 року становить 93709,91 грн.

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, відповідно до пункту 2 якого середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

За приписами абзацу 3 пункту 3 Порядку обчислення середньої заробітної плати усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Згідно пункту 6 Постанови Пленум Верховного Суду України Про практику застосування судами законодавства про оплату праці від 24.12.1999 №13 задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Отже, розрахунок грошового забезпечення на час вимушеного прогулу судом здійснено наступним чином: ОСОБА_1 звільнений з посади 18.07.2023. Останній день роботи є днем звільнення. Період вимушеного прогулу складає 99 календарних днів, за період з 19.07.2023 по 21.09.2023 (по дату ухвалення судом рішення). Два попередні місяці, що передують звільненню травень-червень 2023 року. Кількість календарних днів - 61(31+30). Грошове забезпечення: (травень-червень 2023 року) 93709, 91 грн : 61 календарних днів = 1536,23 грн/день х 65 днів вимушеного прогулу = 99 854,95 грн.

Відповідно до пункту 171.1 статті 171 Податкового кодексу України особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.

Податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу (підпункт 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу України).

Отже, Головне управління Національної поліції у Волинській області, як податковий агент відповідно до норм Податкового Кодексу України та, як страхувальник відповідно до Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування зобов`язане виплатити позивачеві середній заробіток за час вимушеного прогулу, утримавши з нього при виплаті законодавчо встановлені податки та збори.

Таким чином, беручи до уваги наведене, а також те, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування наказів підлягають задоволенню, суд вважає за необхідне стягнути з Головного управління Національної поліції у Волинській області на користь позивача суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 19.07.2023 по день поновлення на посаді 21.09.2023 в розмірі 99 854, 95 грн.

Згідно з пунктами 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким, чином рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 46 086, 90 грн (1536,23 х 30 днів) підлягають негайному виконанню.

Керуючись статями 2, 72-77, 243, 245, 246, 262, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області №1619/в від 11.07.2023 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Луцького РУП ГУНП у Волинській області та вжиття заходів запропонованих дисциплінарною комісією в частині застосування дисциплінарного стягнення стосовно інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення з служб в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Волинській області №289о/с від 18.07.2023 року По особовому складу про звільнення з служби в поліції інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області, з 19.07.2023.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Волинській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 99 854 (дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот п`ятдесят чотири) гривні 95 копійок.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Луцького районного управління поліції ГУНП у Волинській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 46 086 (сорок шість тисяч вісімдесят шість) гривень 90 копійок допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Волинській області (43025, м. Луцьк, вул. Винниченка, 11, ).

Суддя Ю.Ю. Сорока