Справа № 160/20458/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 вересня 2023 року Справа 160/20458/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача: Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання протиправною та скасування податкових вимог про сплату боргу,-

ВСТАНОВИВ:

14 серпня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача: Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якій позивач просить:

- визнати незаконною та скасувати вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) на суму 45 396,09 грн. від 03.08.2022 року № Ф-6239-50/67Р, на суму 36 900,79 від 12.11.2020 року № Ф-6239-50/67, на суму 31 392, 43 грн. від 12.08.2019 № Ф-6239-50/67, на суму 23426,89 грн. від 13.11.2018 року № Ф-6239-50.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI) є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

За змістом преамбули Закону №2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.

Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Аналогічний правовий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску викладено в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 березня 2021 року у справі №640/9172/20 (адміністративне провадження №К/9901/2723/21).

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, незважаючи на те, що Верховним Судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Отже, за загальним правилом строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи в даній категорії справ встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Предметом спору у даній справі є правомірність винесення Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області вимог про сплату боргу (недоїмки):

1) на суму 23426,89 грн. від 13.11.2018 року № Ф-6239-50;

2) на суму 31 392, 43 грн. від 12.08.2019 № Ф-6239-50/67;

3) на суму 36 900,79 від 12.11.2020 року № Ф-6239-50/67;

4) на суму 45 396,09 грн. від 03.08.2022 року № Ф-6239-50/67Р.

До суду із даним позовом позивач звернувся лише 14.08.2023 року, тобто поза межами строків звернення до суду, які встановлені ч.2 ст.122 КАС України (для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів).

Разом із тим, до матеріалів справи долучено заяву про поновлення строку звернення до суду, в обгрунтування якої позивачем зазначається, що 26.06.2023 року ОСОБА_1 дізнався, що його рахунки заблоковані на підставі арешту, накладеного Другим Правобережним відділом державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). У зв`язку із чим, позивач звернувся до державного виконавця, який повідомив останнього про винесену Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму 45 396,09 грн. відносно позивача та відкрите виконавче провадження від 28.09.2023 року на підставі вказаної вимоги. 12.07.2023 року представником позивача- адвокатом Єпрем`яном Л.В. було направлено адвокатський запит на адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про надання інформації. Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 20.07.2023 року за вих. № 49810/6/04-36-13-05-10 надано відповідь, з якої вбачається, що згідно даних ІКС по ОСОБА_1 обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску на суму 45 396,09 грн. Крім того, до відповіді на запит, було додано чотири вимоги про сплату боргу (недоїмки). Позивач зазначає, що оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму 45 396,09 грн. на свою адресу він не отримував, а про її наявність дізнався лише 04.07.2023 року після звернення до державної виконавчої служби. Стосовно наявності податкових вимог за 2018, 2019 та 2020 рік позивач дізнався про них лише після отримання відповіді на адвокатський запит, тобто 20.07.2023 року. На підставі викладеного, просить поновити строк звернення до суду з позовом та визнати його пропущеним з поважних причин.

Перевіривши матеріали позовної заяви та додані до неї докази, судом встановлено, що з 10.05.2006 року позивач був зареєстрований як фізична особа підприємець (згідно з Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 04.07.2023 року, підприємницьку діяльність припинено). Тобто, в період, за який було сформовано вимоги про сплату боргу (недоїмки) на суму 45 396,09 грн. від 03.08.2022 року № Ф-6239-50/67Р, на суму 36 900,79 від 12.11.2020 року № Ф-6239-50/67, на суму 31 392, 43 грн. від 12.08.2019 № Ф-6239-50/67, на суму 23426,89 грн. від 13.11.2018 року № Ф-6239-50, він повинен був бути обізнаний про умови нарахування (розмір щоквартальних сум) та сплати єдиного внеску, передбачених Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI.

Тобто, позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що не міг дізнатися про порушення свого права, й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

На підтвердження причин пропуску звернення до суду позивачем не надано жодного доказу, які б свідчили про їх поважність. Посилання на те, що він дізнався про оскаржувані вимоги про сплату боргу (недоїмки) лише після накладеного арешту Другим Правобережним відділом державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) та отримання 20.07.2023 року відповіді від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на адвокатський запит, не свідчить про поважні причини пропуску строку звернення до суду, оскільки з наданого листа відповідача слідує, що про винесені Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області вимоги про сплату боргу (недоїмки) позивач повідомлявся належним чином, а тому наведені позивачем причини не можуть бути визнані судом як поважні, оскільки вказані обставини не позбавляли його можливості своєчасного звернення до суду із позовом.

З урахуванням наведеного суд зазначає, що зазначені позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду з заявленими позовними вимогами не можуть бути визнані судом поважними, у зв`язку із чим, позивачу необхідно зазначити інші підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази їх поважності.

Відповідно до п.8 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування (ч.7 ст.161 КАС України).

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (ч.4 ст.79 КАС України).

Судом встановлено, що до матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 не надано вимогу про сплату боргу (недоїмки) винесену Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області від 13.11.2018 року № Ф-6239-50 на суму 23426,89 грн., а в позовній заяві не наведено об`єктивних причин, через які копія вказаної вимоги про сплату боргу (недоїмки) не може бути надана позивачем.

Вказані обставини свідчать про недоліки позовної заяву, у зв`язку із чим, позивачу слід надати належним чином засвідчену копію вищезазначеної оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки).

Щодо клопотання позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Позивачем не доведено, яким чином будь яке судове рішення по даній справі може вплинути на права та обов`язки Другого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), у зв`язку із чим, суд не знаходить підстав для задоволення вказаного клопотання.

При цьому суд зазначає, що якщо позивач вважає, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено його права, свободи чи інтереси, він може звернутись до суду в порядку ст.287 КАС України.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази їх поважності;

- надати належним чином засвідчену копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) винесену Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області від 13.11.2018 року № Ф-6239-50 на суму 23426,89 грн.

На підстави викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про повновлення строку звернення до суду відмовити.

У задоволенні клопотання позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача: Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання протиправною та скасування податкових вимог про сплату боргу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева