Справа № 500/5983/23
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/5983/23

22 вересня 2023 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мірінович У.А., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Кременецького відділу державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів, -

ВСТАНОВИВ:

18 вересня 2023 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кременецький відділ державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у якій позивач просить суд:

визнати протиправними і скасувати постанови головного державного виконавця Кременецького відділу Державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції О. Ковальчука про накладення штрафів від 17.08.2023 та від 29.08.2023 по виконавчому провадженні ВП №72285616.

У відповідності до вимог пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161,172 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, та містить такі недоліки.

За приписами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 грн.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач просить скасувати дві постанови про накладення штрафів у виконавчому провадженні №72285616 на загальну суму 5100, 00 грн, а саме: постанова від 17.08.2023 про накладення штрафу в розмірі 1700 грн та постанова від 29.08.2023 про накладення штрафу в розмірі 3400 грн.

Оскарження кожної з вказаних постанов державного виконавця є окремою позовною вимогою, яка підлягає оплаті судовим збором.

Таким чином позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, відтак йому слід було сплатити судовий збір за подання позовної заяви із такою кількістю вимог майнового характеру в розмірі 5368,00 грн (2684 х 2).

Однак, до позовної заяви доказів про сплату судового збору позивачем не надано, з огляду на що позивачу слід усунути недоліки даної позовної заяви шляхом надання суду доказів про сплату судового збору в розмірі 5368, 00 грн за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду.

Положеннями частини першої та четвертої статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (стаття 94 КАС України).

Письмовими доказами є документи, які за змістом статті 94 КАС України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до частини п`ятої статті 94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів, визначені пунктом 5.26 Національного стандарту України, затв. наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" №144 від 01.07.2020 "ДСТУ 4163:2020", а також Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 № 1000/5, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 22.06.2015 за № 736/27181 (далі - Правила № 1000/5), інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші, відповідно до яких відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, в порушення наведених вимог, позивачем до позову додано копії документів, які належним чином не засвідчені, та не вказано обґрунтовані підстави неможливості подання до суду оригіналів або належним чином засвідчених копій документів.

Таким чином, враховуючи те, що позивач додав до позовної заяви копії документів, які відповідно до Правил № 1000/5 не засвідченні належним чином, суд дійшов висновку, що такі копії документів не відповідають вимогам частини п`ятої статті 94 КАС України, у зв`язку з чим позивач недотримав частину четверту статті 161 КАС України.

Окрім цього суд зазначає, що особливості провадження в адміністративних судах у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Так, відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як слідує зі змісту позовних вимог, позивач просить скасувати постанови про накладення штрафів у виконавчому провадженні від 17.08.2023 та від 29.08.2023.

Разом з тим, всупереч вимогам пункту 1 частини другої статті 287 КАС України позивач звернувся до суду з позовом 14.09.2023 (штамп на поштовому конверті), тобто після спливу встановленого строку звернення до суду у даній категорії справ (десятиденний строк) без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Суд зазначає, що в тексті позовної заяви позивач покликається на те, що 21 серпня 2023 року йому в особистий застосунок «Дія» надійшла постанова головного державного виконавця Кременецького відділу державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ковальчука О. А. по примусовому виконанню виконавчого листа №569/12405/22 від 03.05.2023, якою постановлено накласти на нього штраф, як на фізичну особу, за невиконання рішення суду про поновлення ОСОБА_2 на посаді директора Комунального некомерційного підприємства «Кременецька опорна лікарня» Кременецької міської ради.

При цьому, позивач вказує, що дізнавшись про накладення на нього штрафу, - звернувся в Кременецький РВ ДВС із заявою про надання йому постанов у виконавчому провадженні, в якому він є боржником та отримав відповідь із додатками відповідача станом на 06.09.2023, а тому дотримався строку звернення до суду із даним позовом.

Так, відповідно до статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства» пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду у встановлений законом час, в даному випадку протягом десяти днів, від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що відповідно до статті 28 Закону України "Про виконавче провадження", документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення. Згідно статті 9 Закону України "Про виконавче провадження" реєстрація виконавчих документів, документів виконавчого провадження, фіксування виконавчих дій здійснюється в автоматизованій системі виконавчого провадження, порядок функціонування якої визначається Міністерством юстиції України.

Згідно пункту 2 розділу VI Положення про автоматизовану систему виконавчого провадження, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 05.08.2016 № 2432/5 доступ до інформації Системи сторонам виконавчого провадження забезпечується з використанням:

1) засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри через:

вебпортал Міністерства юстиції України;

Єдиний державний вебпортал електронних послуг в порядку, визначеному договором, укладеним між держателем Системи та держателем Єдиного державного вебпорталу електронних послуг;

2) ідентифікатора для доступу до інформації про виконавче провадження, який зазначається в довідці про реєстрацію виконавчого документа та постанові про відкриття виконавчого провадження, через офіційний вебсайт Міністерства юстиції України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1137 "Питання Єдиного державного вебпорталу електронних послуг та Реєстру адміністративних послуг" затверджено Положення про Єдиний державний вебпортал електронних послуг , яке визначає мету, основні завдання, функціональні можливості та суб`єктів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі - Портал Дія), зміст розміщеної на ньому інформації та порядок її внесення, порядок ведення Реєстру адміністративних послуг, а також інші питання щодо функціонування Порталу Дія.

Так, відповідно до вказного Положення, портал Дія створений з метою реалізації права кожного на доступ до електронних публічних послуг та інших послуг, звернення до органів виконавчої влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій (зокрема відповідно до Закону України Про звернення громадян), благодійної (волонтерської) діяльності, отримання інформації з національних електронних інформаційних ресурсів, інших інформаційно-комунікаційних систем, яка необхідна для надання послуг, а також для проведення моніторингу та оцінки якості послуг у випадках, визначених цим Положенням.

Таким чином суд дійшов висновку, що позивач (як зазначено ним у позовній заяві), отримавши 21.08.2023 в особистому застосунку "Дія" постанову головного державного виконавця Кременецького відділу державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ковальчука О. А. по примусовому виконанню виконавчого листа №569/12405/22 від 03.05.2023, якою постановлено накласти на нього штраф, як на фізичну особу, за невиконання рішення суду про поновлення ОСОБА_2 на посаді директора Комунального некомерційного підприємства «Кременецька опорна лікарня» Кременецької міської ради, є таким, що дізнався про винесення оскарженої постанови від 17.08.2023 - станом на 21.08.2023, однак звернувся із даним позовом в суд 14.09.2023.

Суд також наголошує, що «поважними» причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Крім того, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує "поважність" причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулась до суду.

Жодних поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду в межах строків, встановлених статтею 287 КАС України, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, суду не представлено.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, процесуального законодавства, тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом:

- надання доказів про доплату судового збору в розмірі 5368, 00 грн;

- надання на адресу суду належним чином засвідченних копії документів (в двох примірниках), на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а в разі неможливості їх подання - зазначити про наявність у іншої особи оригіналу письмового доказу;

- подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кременецького відділу державної виконавчої служби у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання необхідних документів на адресу суду:46021 м.Тернопіль, вул. Грушевського, 6.

Роз`яснити позивачу, що уразі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява буде повернута останньому.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мірінович У.А.