Справа № 160/22323/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову про залишення позовної заяви без розгляду

22 вересня 2023 року Справа № 160/22323/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Романович Юрія Сергійовича про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ХАЙТРАНК АКТИВ» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

01.09.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ХАЙТРАНК АКТИВ» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 12.05.2023 року №8796937/42313143;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «ХАЙТРАНК АКТИВ» №2 від 10.04.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про невідповідність спірного рішення вимогам чинного законодавства. Також вказує, що на вимогу контролюючого органу, після зупинення реєстрації податкової накладної, позивачем надані письмові пояснення разом з документами, що стали підставою для складення податкової накладної, проте, відповідні документи не були взяті Комісією до уваги, у зв`язку з чим прийняті оскаржувані рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Окрім того, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. Поряд із цим, слід відмітити, що оскаржуване рішення не містить інформацію, яка безпосередньо ними використовувалась при прийнятті рішень про віднесення до ризикових платників. Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2023 року зазначена вище справа розподілена та 04.09.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.

19.09.2023 року від представника відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Романович Юрія Сергійовича до суду надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Означене клопотання щодо залишення позову без розгляду вмотивоване наступним. Так, позивач просить суд зобов`язати ДПС зареєструвати ЄРПН податкову накладну №2 від 10.04.2023 року. Позивач оскаржує рішення від 12.05.2023 року №8796937/42313143 про відмову в реєстрації ПН №2 від 10.04.2023 року. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. ТОВ «Хайтранк актив» скористалося правом на досудовий порядок вирішення спору і звернулося зі скаргою на рішення комісії від 12.05.2023 року №8796937/42313143. За результатами розгляду скарги комісією центрального рівня прийнято рішення №48177/42313143/2 від 05.06.2023 року про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 10.04.2023 року в ЄРПН без змін. Відповідно до положень ч.4 ст. 122 КАС України, а саме, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Тобто позивач звернувся із позовною заявою із порушенням норм ч. 4 ст. 122 КАС України. В ухвалі Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2023 року не надано правової оцінки пропущеному строку звернення до суду, не встановлено достатності підстав для визнання причин пропуску поважними, що в свою чергу свідчить про формальний підхід до вирішення питання про відкриття провадження у справі, а відтак є порушенням норм процесуального права. За таких обставин, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не може погодитись з висновками суду в частині відкриття провадження у справі №160/22323/23, оскільки обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду повністю спростовано відповідачем. ГУ ДПС у Дніпропетровській області наголошує що дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Розглядаючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Так, ст. 240 КАС України визначені підстави задля залишення позову без розгляду.

Тож, відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю в підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їх оскарження.

Із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

З позовної заяви судом встановлено, що позивач у адміністративному порядку оскаржував рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.05.2023 року №8796937/42313143.

Рішенням від 05.06.2023 року №48177/42313143/2 скаргу позивача залишено без задоволення, а спірне рішення - без змін.

Отже, позивач мав три місяці на звернення до суду для оскарження рішення від 05.06.2023 року №48177/42313143/2, оскільки скористався процедурою адміністративного оскарження.

В свою ж чергу, з позовом до суду позивач звернувся 01.09.2023 року, тобто в межах трьох місячного строку звернення до суду (до 05.09.2023 року слід було подати повну заяву до суду).

При цьому, питання строку звернення до суду платника податків із позовом до контролюючого органу про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у реєстрації податкових накладних неодноразово розглянуто Верховним Судом, у тому числі у постанові від 16.05.2023 у справі № 500/2322/22.Беручи до уваги вищенаведене, відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Відтак, в задоволенні клопотання представника відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Романович Юрія Сергійовича слід відмовити.

Враховуючи вище викладене, керуючись статтями 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Романович Юрія Сергійовича відмовити повністю.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд апеляційної інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя С. В. Прудник