Справа № 460/7971/23
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2023-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 вересня 2023 року м. Рівне №460/7971/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., за участю секретаря судового засідання Тарвердієвої К.Р.; позивача: ОСОБА_1 , представника позивача: Мервінського О.В., представника відповідача: Раєвської В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач), у якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ від 14.02.2023 № 157 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» Головного управління Національної поліції у Рівненській області;

визнати протиправним та скасувати наказ від 24.02.2023 № 38-ос «По особовому складу» Головного управління Національної поліції у Рівненській області про звільнення ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення;

поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області з 25.02.2023 з виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Стислий виклад позицій сторін.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваним наказом № 38 о/с від 24.02.2023 його звільнено зі служби в поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Зауважує, що підставою для прийняття рішення про звільнення зі служби в поліції стало те, що він не вжив заходів до запобігання вчиненню правопорушення, натомість не контролюючи свою поведінку, почуття та емоції, допустив принизливі висловлювання з використанням ненормативної лексики, що порушують честь та гідність двох осіб, а також заподіяв їм тілесні ушкодження, чим вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України.

Стверджує, що проведення службового розслідування відбулося не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин, що мають значення для його розгляду, оскільки в основу висновку службового розслідування комісія покладає факт реєстрації відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Позивач вважає, що під час визначення виду стягнення дисциплінарною комісією не було враховано частину другу статті 13 Дисциплінарного статуту, згідно якої дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Звертає увагу суду, що діючих дисциплінарних стягнень не має, також за період службової діяльності по жодній із скарг на поліцейського порушень не виявлено, натомість у особовій справі позивача містяться подяки від органів місцевого самоврядування. З підстав, наведених у позовній заяві, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

04.05.2023 через відділ документального забезпечення суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог та зазначає, що 07.01.2023 зі служби "102" надійшло повідомлення від двох осіб щодо заподіяння їм тілесних ушкоджень працівником поліції ОСОБА_1 .

На місце події скеровано наряд уповноважених осіб, якими встановлено, що 07.01.2023 близько 21 год 30 хв в селі Пугачівка Дубенського району Рівненської області, під час святкування день народження ОСОБА_2 , на ставку в альтанці між ОСОБА_3 та поліцейським ОСОБА_1 на ґрунті з`ясування стосунків виникла суперечка, яка переросла в бійку.

Під час бійки ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 отримали тілесні ушкодження. На місце події працівниками ГРПП викликано швидку медичну допомогу, якою капітана поліції ОСОБА_1 госпіталізовано у реанімаційне відділення. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 самостійно звернулись за медичною допомогою, госпіталізації не підлягали.

10.01.2023 третім слідчим відділом (з дислокацією в м. Рівному) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, щодо дій ОСОБА_1 зареєстровано кримінальне провадження № 0000004 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КК України.

Проведеним на підставі наказу ГУНП № 63 від 12.01.2022 службовим розслідуванням, встановлено, що у діях капітана поліції ОСОБА_1 встановлені порушення вимог службової дисципліни, які виразились у невжитті заходів щодо запобігання вчиненню правопорушення під час виникнення конфлікту з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , натомість, не контролюючи свою поведінку, почуття та емоції, позвач допустив принизливі висловлювання, а також заподіяв останнім тілесні ушкодження, чим вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України. З наведених у відзиві підстав, просить суд відмовити у задоволенні позову.

19.06.2023 через відділ документального забезпечення суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач більш детально конкретизує доводи та обґрунтування, зазначені у позовній заяві, а також наводить свої аргументи на спростування тверджень відзиву відповідача.

У судовому засіданні учасники справи підтримали доводи заяв по суті справи та надали пояснення аналогічні цим доводам.

Заяви, клопотання учасників справи.

Інших заяв та клопотань, які мають значення для вирішення спору до суду не надходило.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 25.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи по суті призначено на 08 червня 2023 року.

Ухвалою суду від 08.06.2023, занесеною до протоколу судового засідання, клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи задоволено. Розгляд справи відкладено на 11.07.2023.

Ухвалою суду від 11.07.2023, занесеною до протоколу судового засідання, клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи задоволено. Розгляд справи відкладено на 18.07.2023.

Ухвалою суду від 18.07.2023 занесеною до протоколу судового засідання, клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи задоволено. Розгляд справи відкладено на 15.08.2023.

15.08.2023 судове засідання по даній справі не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці в період з 14.08.2023 до 25.08.2023.

Ухвалою суду від 31.08.2023 справу призначено до розгляду на 12.09.2023.

Ухвалою суду від 12.09.2023 занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 15.09.2023.

15.09.2023 на підставі статей 243, 245 КАС України, у судовому засіданні було проголошено вступну і резолютивну частини судового рішення.

Фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 212 о/с від 31.12.2020 "По особовому складу" капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 65 Закону України "Про Національну поліцію" (на вищу посаду - у порядку просування по службі) призначено поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадянами відділу превенції Дубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, встановивши посадовий оклад 2500 гривень, надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції в розмірі 45 %, звільнивши з посади дільничного офіцера поліції сектору превенції Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 04.01.2021 /т. 1 а.с. 88/.

До ГУНП в Рівненській області надійшла іформація про те, що 07.01.2023 о 21 год 48 хв зі служби «102» надійшло повідомлення ОСОБА_3 , що під час відпочинку неподалік водойми в с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області, поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_1 заподіяв йому тілесні ушкодження. Крім того, до ГУНП в Рівненській області надійшов лист Рівненського управління ДВБ НП України N 69/42-17/01-2023 від 09.01.2023 «Про вжиття заходів реагування» щодо указаних обставин.

Також, надійшов рапорт заступника начальника ГУНП в Рівненській області полковника поліції Р. Стрельбіцького, згідно із яким надійшли повідомлення жителів с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 стосовно заподіяння їм вказаним працівником поліції тілесних ушкоджень, а також необхідності залучення начальника СВГ УПІД ГУНІ майора поліції ОСОБА_6 до проведення службового розслідування за цим фактом.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 63 від 12.01.2023 «Про призначення службового розслідування» призначено за вказаним фактом службове розслідування /т.1 а.с. 95/.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 25.01.2023 № 171 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено строк проведення службового розслідування за вказаним фактом до 10.02.2023 /т. 1 а.с. 59/.

За результатами проведеного службового розслідування, 09.02.2023 начальником ГУНП в Рівненській області ОСОБА_7 , затверджено висновок службового розслідування, згідно якого службове розслідування за фактом порушення поліцейським офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітаном поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, допущеної ним під час обставин, які мали місце 07.01.2023 неподалік водойми в с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області завершено.

Відповідно до висновку службового розслідування за порушення службової дисципліни, що виразилося у вчинені дій, що підривають авторитет Національної полії, в ігноруванні обов`язків поліцейського, встановлених пунктами 1, 2, 3, частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисплінарний статут Національної поліції України», пункту 5 розділу 1, пункту 3 та 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, текст якої закріплено у частині 1 статті 64 Закону України «Про національну поліцію», що призвело до вчинення дій несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та дискредитують звання поліцейського, підривають довіру до органів поліції, керуючись статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» вирішено звільнити зі служби в поліції /т. 1 а.с. 202 - 248/.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 157 від 14.02.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції /т. 1 а.с. 249 - 250/.

На підставі наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 157 від 14.02.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" Головним управлінням Національної поліції України в Рівненській області видано наказ № 38 о/с від 24.02.2023 "По особовому складу", яким відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" за п. 6 ( у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 /т. 1 а.с. 13/.

Не погоджуючись з наказами Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 14.02.2023 № 157 та від 24.02.2023 № 38-ос, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування та оцінка аргументів сторін.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог в контексті цієї ситуації суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), поширюється на осіб начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України та податкової міліції, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга стаття 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частинами другою та третьою статті 14 Дисциплінарною статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування, яке призначається наказом керівника, що має повноваження застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарною статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України

Згідно частини першої та сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії, порядок утворення яких та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, частинами четвертою-шостою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено пом`якшуючі та обтяжуючі обставини відповідальність поліцейського. При цьому перелік пом`якшуючих обставин не є вичерпним.

Відповідно до статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених розділом V Статуту.

Згідно з частинами першою та другою статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (п. 1 розділу І).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення (серед іншого).

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п. 1 розділу V Порядку № 893).

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 5 розділу VI Порядку № 893 передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Отже, службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявності чи відсутності порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок тощо.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила № 1179), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до пункту 3 розділу ІV Правил № 1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07.03.2019 по справі № 819/736/18, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Такий самий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 05.03.2020 по справі № 815/4478/16.

Суд зазначає, що обсяг і зміст вмотивованості рішення суб`єкта владних повноважень, без сумніву, залежить від конкретних обставин, що були предметом дослідження, але в будь-якому випадку у рішенні повинно відображатися те, чим саме ГУНП у Рівненській області керувалося, оцінюючи наявність або відсутність обставин, що можуть зумовити втручання у право позивача на працю у спосіб притягнення його до відповідальності шляхом звільнення зі служби. При цьому вмотивованість рішення суб`єкта владних повноважень набуває виняткового значення за умови прийняття рішення про звільнення, зважаючи на правові наслідки такого рішення для особи.

З матеріалів справи вбачається, що до ГУНП в Рівненській області надійшла інформація про те, що 07.01.2023 о 21 год 48 хв зі служби «102» надійшло повідомлення ОСОБА_3 про те, що під час відпочинку неподалік водойми в с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області, поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_1 заподіяв йому тілесні ушкодження.

Цього ж дня, о 22 год 04 хв на лінію «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що працівник поліції ОСОБА_1 наніс йому тілесні ушкодження.

Зазначене повідомлення зареєстровано в журналі ЄО відділення поліції № 1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області.

На місце події скеровано наряд ГРПП, СОГ та відповідального відділення поліції № 1 Дубенського РВІ ГУНП.

По приїзду на місце події встановлено, що 07.01.2023 близько 21 год 30 хв в с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області під час святкування дня народження ОСОБА_2 , між ОСОБА_3 та капітаном поліції ОСОБА_1 , на грунті з`ясування стосунків виникла суперечка, яка переросла в бійку.

Під час бійки капітан поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , отримали тілесні ушкодження.

На місце події працівниками вказаного підрозділу поліції викликано швидку медичну допомогу, якою капітана поліції ОСОБА_1 доставлено до приймального відділення КНП «Млинівської ЦРЛ» Млинівської селищної ради.

В подальшому, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 самостійно звернулись до КНП «Млинівська ЦРЛ» Млинівської селищної ради за медичною допомогою.

Під час огляду у капітана поліції ОСОБА_1 лікарем встановлено діагноз: закрито черепно-мозгова травма, струс головного мозку, підшкірна гематома лобної ділянки зліва, підшкірна гематома повік лівого ока, забій ПВХ. Госпіталізований в реанімаційне відділення.

Відповідно до виписки № 1 медичного освідчення на предмет сп`яніння у капітана поліції ОСОБА_1 встановлено алкогольне сп`яніння з результатом - 1.3 % проміле.

Капітан поліції ОСОБА_1 перебував поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

Водночас у ОСОБА_3 встановлено діагноз: забій м`яких тканин голови, підшкірна гематома повік правого ока, закритий перелом середнього пальця правої кисті без зміщень, алкогольне сп`яніння. Не госпіталізувався. Перебував у стані алкогольного сп`яніння.

У ОСОБА_4 встановлено діагноз: забій м`яких тканин лівої скули, забій верхньої губи зліва. Не госпіталізувався. Перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Про вказану подію повідомлено третє слідче відділення (з дислокацією у м. Рівному) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

10.01.2023 третім слідчим відділом (з дислокацією в м. Рівному) ТУ ДБР, щодо дій ОСОБА_1 зареєстровано кримінальне провадження № 0000004 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КК України.

Судом встановлено, що в ході проведеного на підставі наказу ГУНП № 63 від 12.01.2022 службового розслідування, строк якого продовжено наказом ГУНП № 171 від 25.01.2023, опитано ОСОБА_1 , який пояснив, що 07.01.2023 він святкував день народження свого товариша ОСОБА_2 , в ході святкування ОСОБА_4 та ОСОБА_3 поліцейському ставились запитання з приводу його службової діяльності. У якийсь момент ОСОБА_3 раптово, без будь-яких причин наніс ОСОБА_1 удар кулаком в обличчя, після чого останній встав з лавки, одразу також встав ОСОБА_4 . Тоді між ними трьома почалася сутичка, в ході якої ОСОБА_4 та ОСОБА_3 наносили ОСОБА_1 удари руками в область голови та тулуба. З метою припинення нанесення йому ударів, він силою відштовхнув від себе ОСОБА_3 , який перечепився через поріг та випав з будиночка. Відразу з будиночка також вийшли ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Приблизно через п`ять хвилин вказані особи зайшли у будиночок та раптово накинулись на ОСОБА_1 , збили з ніг, повалили на землю обличчям до низу, утримувавши його руки за спиною близько 15 хвилин систематично наносили йому удари. Під час цього до будиночку зайшли двоє інших присутніх гостей та сказали «досить його бити», після чого ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 припинили наносити ОСОБА_1 удари. Через кілька хвилин приїхали працівники ШМД, які його госпіталізували до Млинівської ЦРЛ, де він в подальшому перебував на стаціонарному лікуванні.

У ході службового розслідування опитано поліцейських СРПП ВП № 1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Усі зазначені особи, пояснили, що прибувши на місце події близько 22 год 10 хв на ставку знаходились - ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_14 та ОСОБА_1 , якого через певний час госпіталізували лікарі швидкої медичної допомоги. На момент прибуття на місце події бійка вже закінчилась.

Поліцейські СРПП ВП № 1 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у своїх поясненнях повідомили, що питання службової дисципліни неодноразово розглядалось на оперативних нарадах керівництва підрозділу протягом 2022 року та проводились додаткові заняття в системі службової підготовки на яких вичались нормативно-правові акти щодо дотримання дисципліни та законност у службовий та позаслужбовий час поліцейського.

Опитані в ході службового розслідування учасники бійки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 повідомили, що саме ОСОБА_1 поводив себе незрозуміло та спровокував зазначену бійку.

У письмових поясненнях ОСОБА_14 зазначено, що під час розмови, яка була на її думку не агресивною, ОСОБА_3 підвівся та вдарив кулаком в обличчя ОСОБА_1 , після чого ОСОБА_1 також вдарив в обличчя ОСОБА_3 , який від удару вилетів з будиночка та впав на землю. Надалі, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 повернулись в будиночок та почали наносити побої ОСОБА_1 , тримавши його руки за спиною, били головою об підлогу. ОСОБА_1 був травмований, обличчя було в крові, після чого приїхала поліція та швидка медична допомога, яка госпіталізувала ОСОБА_1 .

Врахувавши вищевикладене, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що 07.01.2023 капітан поліції ОСОБА_1 , знаходячись поблизу с. Пугачівка Дубенського району Рівненської області, перебуваючи в цей час поза службою в цивільному одязі, без вогнепальної зброї, однак, як працівник поліції, будучи зобов`язаним за будь-яких обставин, як у робочий, так і в неробочий час дотримуватись основоположних принципів, які закріплені в законодавстві України, під час конфлікту, який виник з гр. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , маючи відповідну фахову підготовку не вжив заходів до запобігання вчиненню правопорушення, натомість не контролюючи свою поведінку, почуття та емоції, допустив принизливі висловлювання використанням ненормативної лексики, що порушують честь та гідність останніх, а також заподіяв їм тілесні ушкодження, чим вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України.

Разом з цим, у зв`язку із протиправною поведінкою ОСОБА_1 та заподіянням ним ОСОБА_3 та ОСОБА_4 тілесних ушкоджень, останні звернулися до медичного закладу у якому повідомили, що тілесні ушкодження їм заподіяв працівник поліції, чим дана подія набула певного розголосу.

Також, з метою захисту свої прав гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 звернулися із відповідними зверненнями, на підставі яких 10.01.2023 третім слідчим відділом (з дислокацією в м. Рівному) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, щодо вказаних дій ОСОБА_1 зареєстровано кримінальне провадження № 0000004 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Дана подія стала можливою внаслідок неналежного та безвідповідального ставлення капітаном поліції ОСОБА_1 до виконання покладених на нього службових обов`язків, особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни, свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 157 від 14.02.2023 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Так, надаючи оцінку порушенням службової дисципліни встановленим під час службового розслідування суд виходить з наступного.

Під час розгляду справи судом досліджено зміст відеофайлів, що знаходяться на DVD диску, який є частиною матеріалів службового розслідування та на яких зафіксовано події, що відбулися 07.01.2023.

У ході демонстрації відеозаписів NOR_000000_888888_5630_AA_N0005.MP4 (тривалістю 05 хв 00 сек) та NOR_000000_888888_5630_AA_N0005.MP4 (тривалістю 02 хв 47 сек) судом встановлено, що ОСОБА_4 розповідає працівникам поліції які прибули на місце події про обставини бійки.

У ході демонстрації відеозапису з камери зовнішнього відеоспостереження SSAA-248499-FDABA (тривалістю 46 хв 41 сек) спосіб та інші обставини вчинення події не можливо встановити. Осіб, протиправні дії яких призвели до зазначеної події, ідентифікувати також не виявилось можливим, оскільки на даному відеозаписі проглядаються лише силуети людей.

Отже, висновок службового розслідування про те, що ОСОБА_1 маючи відповідну фахову підготовку не вжив заходів до запобігання вчиненню правопорушення, не контролюючи свою поведінку, почуття та емоції, допустив принизливі висловлювання використанням ненормативної лексики, що порушують честь та гідність останніх, а також заподіяв їм тілесні ушкодження, чим вчинив дії, які підривають авторитет Національної поліції України ґрунтуються лише на показах потерпілих у кримінальному провадженні № 0000004, які підлягали перевірці та оцінці судом під час розгляду відповідного кримінального провадження.

Інші докази, які містять дані про факти, що передували події і за сукупністю яких можна зробити висновок про те, що позивачем порушено вимоги положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських чи то Присяга поліцейського, - у матеріалах службового розслідування відсутні. Судом під час розгляду справи також не здобуто доказів некоректної поведінки зі сторони позивача по відношенню до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки поліцейські які були опитані в ході службового розслідування, з`ясовували обставини події безпосередньо після її настання і відповідні порушення підвердити не змогли.

Судом встановлено, що ухвалою Млинівського районного суду Рівненської області від 29.05.2023 по справі № 566/81/23 кримінальне провадження № 0000004, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 січня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125 та ч. 1 ст. 122 КК України, закрито, у зв`язку з відмовою потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.

Відтак, при розгляді цієї справи суд враховує, що факти які стали підставою для проведення службового розслідування і притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності спростовані, оскільки під час закриття кримінального провадження на підставі відмови потерпілого від обвинувачення суд фактично визнає відсутність самого обвинувачення щодо особи, а тому не потрібно встановлювати ні сам факт вчинення кримінального правопорушення, ні винуватість чи невинуватість такої особи. За таких обставин не потребують перевірки судом докази, а також немає необхідності в дослідженні того, чи було дотримано інші вимоги процесуального закону під час провадження у справі.

Відмова потерпілого від обвинувачення є безумовною підставою для закриття кримінального провадження на підставі відповідної ухвали суду, що виключає одночасне прийняття ним рішення про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за нереабілітуючою підставою. До такого висновку дійшов Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у справі № 712/1710/19.

Таким чином, законодавець передбачив безумовну підставу для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, а саме, відмову потерпілого від такого обвинувачення, небажання притягувати винну особу до кримінальної відповідальності. За таких обставин кримінальне провадження не можна було закрити у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення.

Однак, суд зазначає, що кримінальна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено Кримінальним процесуальним кодексом України.

Натомість, як визначено частиною другою статті 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Отже, законодавець прямо розмежовує окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема: у розрізі кримінально-правого та дисциплінарно-правового аспектів.

Відтак, дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

При розгляді цієї справи суд враховує, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану» у зв`язку з військовою агресією російської федерації в Україні введений воєнний стан.

В подальшому воєнний стан було продовжено. На час розгляду справи воєнний стан триває.

Як вже зазначав суд, статтею 29 Дисциплінарного статуту, передбачено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Так, відповідач в питаннях обрання найсуворішого виду дисциплінарного стягнення не врахував норми Дисциплінарного статуту щодо черговості застосування дисциплінарних стягнень, від менш суворого до більш суворого, а застосував положення статуту які діяли до запровадження воєнного стану.

Суд не заперечує ту обставину, що ОСОБА_1 під час подій, що мали місце 07.01.2023 перебував у стані алкогольного сп`яніння (1,3 % проміле), поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

Як вже зазначалося судом, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, яких він має дотримуватися безперервно (як у робочий, так і в неробочий час) і порушення яких утворює факт порушення службової дисципліни.

Суд також погоджується із тим, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

При цьому, не кожне порушення службової дисципліни є підставою для застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Розглядаючи дану справу, суд враховує позицію, висловлену Верховним судом у постановах від 20 травня 2019 року у справі № 815/2658/17 та від 12 травня 2022 року у справі № 260/1/19, у яких зазначено: враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Стосовно правової оцінки правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то вона повинна фокусуватися насамперед на такому:

чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Оцінюючи, чи відповідало застосоване до позивача дисциплінарне стягнення критеріям обґрунтованості та пропорційності, суд дійшов висновку, що застосований вид стягнення не є пропорційним (співмірним) із учиненим діянням. Застосування відповідачем найсуворішого стягнення у виді звільнення з поліції за вчинення таких порушень перевищує межі необхідності досягнення легітимної мети дисциплінарного стягнення виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Разом з тим, суд враховує, що для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоб в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Також, суд вважає за можливе врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яку він висловив у справі "Федорченко та Лозенко проти України" (заява № 387/03, 20 вересня 2012 року, п. 53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом", тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Враховуючи, встановлені в судовому засіданні обставини у справі та досліджені докази, суд приходить до висновку, що оскаржувані накази щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції не можуть вважатися прийнятими безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), а відтак, не можуть відповідати критеріям правомірності, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування таких наказів, а також поновлення позивача на посаді, з якої він був звільнений, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Оскільки судовим розглядом встановлено, що пункт 1 резолютивної частини наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 04.02.2023 № 157 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" є протиправним та підлягає скасуванню відповідно, прийняте на підставі такого наказу рішення про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції від 24.02.2023 № 38 о/с також є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Водночас, виплата грошового забезпечення поліцейському під час вимушеного прогулу регулюється постановою Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" від 11.11.2015 № 988 (далі - Постанова № 988).

Пунктом 2 Постанови № 988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за № 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі- Порядок № 260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 260, передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 260, встановлено, що при виплаті грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту вказаного Порядку, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Висновки аналогічного характеру викладено в постанові Верховного Суду від 19.07.2018 у справі № 805/1110/17-а, від 02.12.2020 у справі № 814/2498/16.

Відтак, період вимушеного прогулу позивача обраховується з 25.02.2023 (наступний день після звільнення позивача) по 15.09.2023 (дата постановлення рішення у справі).

Так, судом встановлено, що відповідно до довідки про грошове забезпечення, виданої Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області, середньоденне грошове забезпечення позивача становить 441,73 грн.

Період вимушеного прогулу з 25.02.2023 по 15.09.2023 складає 203 календарних дні.

Отже, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, яке підлягає стягненню на користь позивача, становить 89671,19 грн (з розрахунку: 203 х 441,73 грн) і така сума зазначена без вирахування податків та зборів, обов`язкових платежів, які підлягають утриманню під час виплати доходу відповідно до положень податкового законодавства.

Відповідно до п. 2, 3 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення в частині стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць та поновлення позивача на посаді.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив правомірності своїх дій, натомість позивачем доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а тому позов належить задовольнити повністю.

Судові витрати.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати п. 1 резолютивної частини наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 04.02.2023 № 157 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 24.02.2023 № 38 о/с "По особовому складу".

Поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області з 25.02.2023.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 25.02.2023 по 15.09.2023 в розмірі 89 671 грн 19 коп, сума вказана без урахування сплати податків та інших обов`язкових платежів, які підлягають стягненню під час виплати її працівнику.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 13 693 грн 63 коп (сума вказана без урахування сплати податків та інших обов`язкових платежів, які підлягають стягненню під час виплати її працівнику) допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2, м. Рівне,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Повний текст рішення складений 20 вересня 2023 року

Суддя Ольга ПОЛІЩУК