Справа № 260/6031/23
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2023-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

21 вересня 2023 рокум. Ужгород№ 260/6031/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Іванчулинець Д.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (далі відповідач), третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (далі треті особи), яким просить суд:

1) прийняти позовну заяву та відкрити адміністративне провадження.

2) визнати протиправними та нечинними:

2.1 Висновок комісії затвердженої наказом начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України з питань виплати одноразової грошової допомоги від 05 грудня 2022 року №28 про призначення одноразової грошової допомоги членам сім`ї та батькам загиблого майстер - сержанта ОСОБА_4 ;

2.2 Наказ начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України № 459 від 06 грудня 2022 року про нарахування та виплату одноразової грошової допомоги в розмірі 15000000.00 грн. рівними частками членам сім`ї та батькам загиблого майстер-сержанта ОСОБА_4 , оскільки не відповідають вимогам чинного законодавства;

3) зобов`язати керівника НОМЕР_1 прикордонного загону державної прикордонної служби Державної прикордонної служби нарахувати та виплатити одноразову грошову допомогу сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_4 його дружині ОСОБА_1 , відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та запропоновано позивачу подати до суду протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

- зазначення ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача;

- подання заяви про поновлення строку з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку, або надання доказів того, що строк звернення до суду не пропущено;

- надання документів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 2 147,20 грн.;

- підтвердити відповідність поданих письмових доказів в копіях оригіналу, які знаходяться у відповідача, своїм підписом з зазначенням дати такого засвідчення, або надати доказ, який підтверджує повноваження представника, який їх засвідчив;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У подальшому на адресу суду від представника позивача було подано заяву про усунення недоліків. На усунення недоліків позову було чотири екземпляри позовної заяви в новій редакції, також додано ордер адвоката Поповича Володимира Івановича від 12.07.2023 року на представництво інтересів ОСОБА_1 . Також долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн. та довідку Публічного акціонерного товариства комерційний інвестицій банк «Комінвестбанк» від 28 серпня 2023 року за № 04-5/2, якою підтверджено зарахуванням коштів в сумі 1074,00 грн. по квитанції від 14 липня 2023 року на рахунки Закарпатського окружного адміністративного суду.

Також представником позивача получено до заяви щодо виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху клопотання позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до суду.

Вищевказане клопотання обґрунтоване тим, що через деякий час після зарахування на рахунок позивача 5 мільйонів гривень, їй стало відомо про зарахування 10 мільйонів гривень на рахунок батьків її загиблого чоловіка. Оскільки позивач зверталась з письмовими скаргами про неправильний розподіл грошових коштів в установи різних інстанцій, але марно, нею пропущено строк звернення до суду. Відтак, просить поновити їй пропущений строк на звернення до суду.

Дослідивши подані заяву на усунення недоліків та матеріали адміністративного позову, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача, що свідчить про наявність підстав для визнання причин пропуску шестимісячного строку звернення до суду неповажними, зважаючи на таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно абз.1 частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно матеріалів позовної заяви, позивач просить:

1) визнати протиправним та скасувати Висновок комісії затвердженої наказом начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України з питань виплати одноразової грошової допомоги від 05 грудня 2022 року №28 про призначення одноразової грошової допомоги членам сім`ї та батькам загиблого майстер - сержанта ОСОБА_4 ;

2) визнати протиправним та скасувати Наказ начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України № 459 від 06 грудня 2022 року про нарахування та виплату одноразової грошової допомоги в розмірі 15000000.00 грн. рівними частками членам сім`ї та батькам загиблого майстер-сержанта ОСОБА_4 , оскільки не відповідають вимогам чинного законодавства;

Позивач звернулася до суду 17 липня 2023 року, що підтверджується відтиском штемпелю Закарпатського окружного адміністративного суду. Отже, позивачем пропущено строк звернення до суду.

За змістом частини першої статті 123, частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач має право звернутися до суду з заявою про його поновлення, в якій вказати про підстави для поновлення строку та зобов`язаний додати докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №№22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства; пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти росії).

Окрім того, згідно із пунктом 46 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі (надалі по тексту також - Рішення Суду) Устименко проти України (заява №32053/13 від 29.01.2016), одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

У пункті 47 Рішення Суду зазначено, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип resjudicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 за №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Крім цього, при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Отож, позивач ОСОБА_1 не надала суду пояснень щодо причин пропуску ним строків звернення до суду.

Суддя констатує, що заява представника ОСОБА_1 від 29.08.2023 року так і не містить посилання на обґрунтовані, поважні причини пропуску строку звернення до суду, а доводи позивача не спростовують позиції суду щодо наявності підстав для обмеження права на звернення до суду шестимісячним строком.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, що повинно бути підтверджено належними доказами.

Враховуючи наведене, у зв`язку із відсутністю належного обґрунтування поважності пропуску шестимісячного строку звернення до суду, позовна заява вважається поданою без дотримання відповідного строку звернення до суду.

При цьому, як вже було зазначено вище, позивач звернувся до суду 17 липня 2023 року з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною другою статті 122 КАС України.

З урахуванням наведеного, зазначені підстави для визнання наведених представником позивача причин пропуску строку на подання адміністративного позову є неповажними.

Таким чином, враховуючи, що позивачем пропущений строк звернення до суду, в заяві не зазначені підстави пропуску звернення до суду, які можуть бути визнані судом поважними, відповідно до пункту 9 ч.4 ст. 169, ч. 2 ст. 123 КАС України позовну заяву належить повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 169, 243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

3. Роз`яснити позивачеві, що в силу ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Суддя Д.В. Іванчулинець