Справа № 160/16930/23
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2023-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ландманн» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
12.07.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю «Ландманн» (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі відповідач), в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАНДМАНН» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
07.08.2023 представником Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАНДМАНН» подано до суду клопотання про об`єднання в одне провадження декількох справ.
23.08.2023 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначено, що товар позивача призначений саме для закладення отвору в пневматичній шині відразу після проколу, через що він за описом та призначенням не може відноситись до товарної позиції 3214, що є очевидним для будь-якого стороннього спостерігача через відмінність у сферах використання. Матеріали справи не містять доказів того, що перед взяттям 03.01.2023 посадовою особою відповідача проб (зразків) керівником/заступником керівника митного органу було прийнято відповідне письмове рішення. У доданому до відзиву запиті про проведення досліджень від 03.01.2023 відсутні відомості про вказане письмове рішення в порядку ч.2 ст. 356 Митного кодексу України.
25.08.2023 представником відповідача додані додаткові докази до матеріалів справи.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
Основним видом діяльності за КВЕД є 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
19.07.2022 між ТОВ «Ландманн» (покупець) та компанією «ОКО GROUP POLSKA IZABELA BARTOSZEWICZ» (продавець) укладено контракт №1907, за умовами якого продавець продає, а покупець купує згідно з цим контрактом товар, зазначений у замовленнях на купівлю, за цінами та на умовах, зазначених у специфікаціях та/або інвойсах. Якщо у специфікаціях та/або інвойсах не зазначено інше, зазначений товар постачається єдиною партією.
На виконання умов контракту сторонами договору складені фактури/інвойси №FV65201022 від 31.10.2022 та №FV78291122 від 29.11.2022.
Оскаржуване рішення прийнято відповідачем на підставі направлення запиту про проведення досліджень м/п «Слобожанський» Дніпровської митниці від 03.01.2023 №7.5-28-06-57/002.
Суд зазначає, що є зрозумілим факт наявності описки у висновку а саме замість «2023» вказано «2022».
Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач звернувся до суду з цим позовом.
Стаття 1 Митного кодексу України (далі МК України) визначає, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, МК України, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст. 7 МК України, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання МКУ та інших законодавчих актів.
Пункти 23, 24 ст. 4 МК України визначають, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм МК України, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Згідно зі ст. 544 МК України основними завданнями, покладеними на митні органи, в тому числі, є здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; застосування передбачених законом заходів митнотарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності; ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідно до ч. 1 ст. 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.
Частиною 1 ст. 320 МК України визначено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Як передбачено ст. 336 МК України, однією з форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які надаються митницям під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Главою 11 МК України врегульовано питання ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі УКТЗЕД), її структури та класифікації товарів.
Частиною 1 ст. 67 МК України встановлено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
Крім того, згідно зі ст. 68 МК України ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На виконання цієї норми постановою КМУ від 21 травня 2012 року № 428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Ведення УКТЗЕД передбачає:
- відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;
- підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТЗЕД;
- деталізацію УКТЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;
- забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів;
- прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТЗЕД у складних випадках;
- розроблення пояснень і рекомендацій до УКТЗЕД та забезпечення їх опублікування;
- своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТЗЕД;
- здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТЗЕД.
Згідно зі ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.
Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку № 650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до ст. 69 МКУ. Пунктом 2 розділу ІІІ Порядку № 650 передбачено, що посадові особи митниці здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.
Згідно з п. 4 Порядку № 650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
- опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами ст. 257 МКУ;
- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог ст. 68 МКУ;
- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор» ЄАІС.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 Митного кодексу України.
Відповідно до п. 14 Порядку № 650 рішення приймається посадовими особами митниці на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД.
Відповідно до ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.
Як передбачено ст. 336 Митного кодексу України, однією з форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які надаються митницям під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року № 2697-ІХ, з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТЗЕД, Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Держмитслужби України від 14 грудня 2022 року № 543, та визначальних для класифікації характеристик товару.
Відповідно до Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 631, посадовою особою митниці під час митного оформлення заявлених позивачем товарів, серед іншого, здійснюється перевірка правильності класифікації товарів.
Відповідно до висновку СЛЕД експертами було визначено, що товар «Герметики для шин ОКО: OKO герметик OffRoad 25л, OKO герметик X-TRA HEAVY DUTY 25л, OKO герметик OnRoad Truck & Bus 25л, OKO герметик Offroad 5л, OKO герметик OnRoad Truck & Bus 5л, OKO герметик Offroad 1250мл» являє собою рідини світло-сірого, синього, бузкового, світло-сірого, бузкового та світло сірого кольорів відповідно, з включеннями чорного кольору. Складаються з води, багатоосновних спиртів, целюлозних штапельних волокон (бавовна, хімічно модифіковані целюлозні волокна) та дрібних шматків гуми.
При класифікації товару або іншого вантажу:
1. Визначається відповідна товарна позиція товарної номенклатури Митного тарифу України (ТН МТУ), в текстовому описі якої описано класифікований товар. При цьому необхідно визначити, чи не існує відповідних приміток до розділу або групи, які регламентують класифікацію таких товарів.
2. Після визначення відповідної товарної позиції визначаються послідовно підпозиція, категорія та підкатегорія, текстовий опис яких відповідає товару.
3. У випадку коли не існує товарної позиції, текстовий опис якої конкретно описує товар, послідовно застосовуються Основні правила інтерпретації класифікації товарів (від другого до четвертого).
4. Застосовуються перші чотири правила виключно послідовно, переходячи від Правила 1 до Правилу 2(а), від Правила 2(а) до Правила 2(б) і так далі. Не можна застосовувати Правило 3(а), не застосувавши послідовно Правила 1, 2(а), 2(б). Лише у випадку неможливості застосування попереднього правила при класифікації товару допускається застосування наступного. Шосте правило може бути застосовано при необхідності визначення угруповання в рамках визначеної товарної позиції.
Отже, при класифікації товару «Герметики для шин ОКО...» застосовано Правило 1 (визначення відповідної товарної позиції визначаються послідовно підпозиція, категорія та підкатегорія, текстовий опис яких відповідає товару) та Правило 6 Основних правил інтерпретації при класифікації товарів в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Правило 1: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.
Правило 6: для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
За своїм призначенням, відповідно до технічної документації наданої до митного оформлення ТОВ «ЛАНДМАНН», товар «герметик для шин ОКО» призначений для закладення отвору в пневматичній шині відразу після проколу.
У паспорті безпеки хімічної продукції від 01.12.2021, який був наданий позивачем до митного оформлення, зазначено, що назва товару ОКО Tyre Sealant, що в перекладі з англійської мови значить «герметик для шин ОКО» (крім паспорту безпеки, наданого декларантом до митного оформлення, митницею надано паспорт безпеки з поміткою про автопереклад).
Вказані обставини позивачем не спростовуються.
Тобто за своїм призначенням, сферою та способом використання цей товар є герметиком, а не прискорювачем вулканізації каучуку у розумінні вимог УКТЗЕД.
У товарну позицію 3812 серед іншого включаються (A) Прискорювачі вулканізації каучуку готові. До них відносяться продукти, що додають до каучуку до вулканізації, щоб поліпшити фізичні властивості вулканізованих виробів та зменшити час і температуру, необхідні для проведення процесу вулканізації. Іноді вони також служать і як пластифікатори. До цієї товарної позиції включаються лише такі продукти, що є сумішами. Ці прискорювачі зазвичай основані на органічних продуктах (дифенілгуанідин, дитіокарбамати, тіурамсульфіди, гексаметилентетрамін, меркаптобензотиазол і т.д.), часто змішаних з неорганічними активувальними речовинами (оксид цинку, оксид магнію, оксид свинцю і т.д.).
Відповідно до технічної документації, наданої до митного оформлення декларантом, товар «герметик для шин ОКО» не є готовим прискорювачем вулканізації каучуку та не призначений для поліпшення фізичних властивостей вулканізованих виробів та для проведення вулканізації, що виключає його класифікацію в товарній позиції 3812 УКТЗЕД.
До товарної позиції 3214, серед іншого, включаються замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення), інші мастики, герметики. Ці препарати з досить строкатим складом, які переважно характеризуються сферами застосування.
Згідно з технічною документацією, наданою до митного оформлення позивачем, товар «герметик для шин ОКО» призначений для закладення отвору в пневматичній шині відразу після проколу та наноситься шляхом заливки відповідної кількості в шину або через вентиль у шині за допомогою шприца.
Таким чином, відповідно технічної документації наданої до митного оформлення ТОВ «ЛАНДМАНН», а саме назви товару, сфери застосування, призначення та способу використання товар «герметик для шин ОКО» не є прискорювачем вулканізації каучуку, а призначений для герметизації шини, шляхом закладення отвору в пневматичній шині відразу після проколу, що у розумінні вимог УКТЗЕД відповідає товарній позиції 3214, в якій більш конкретно описаний даний товар, та поясненнях до неї.
Твердження представника позивача про те, що товарна позиція 3214 вказує на те, що до неї не можуть входити товари, що використовуються для ремонту шин та коліс, та не допускає двозначних тлумачень та однозначно вказує на те, що для даної товарної позиції визначальним є сфера використання/застосування товару, ґрунтується лише на припущеннях та власних переконаннях позивача, не обґрунтовано жодним нормативно-правовим актом.
Суд з цього приводу зазначає наступне.
Група 32 має назву «Екстракти дубильні або барвні; таніни та їх похідні, барвники, пігменти та інші фарбувальні матеріали, фарби і лаки; замазки та інші мастики; чорнило, туш».
Відповідно до вимог та пояснень до УКТЗЕД, які побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2022 року (далі ГС), Комбінованої номенклатури Європейського Союзу і затверджені наказом Держмитслужби від 14 липня 2020 року № 256, товар «герметики для шин ОКО…» включається до товарної позиції 3214, в якій більш детально зазначено визначення товару позивача.
Згідно зі статтею 1 зазначеної Конвенції ГС означає Номенклатуру, яка включає в себе товарні позиції, підпозиції і цифрові коди, які їм належать; примітки до розділів, груп та підпозицій; а також Основні правила інтерпретації (класифікації) Гармонізованої системи.
У товарній номенклатурі (далі ТН) окреме значення має спеціальна система пунктуації (кома - ",", крапка з комою - ";" та дві крапки - ":"), яка застосовується в текстовому описі товарних угруповань ТН (позицій, підпозицій, категорій та підкатегорій). Кома між двома частинами текстового опису угруповання ТН свідчить про те, що будь-який товар, який зазначено до коми, може бути виготовлений з будь-якого матеріалу. Точка з комою зазначає розмежування товарів з різними ознаками (характеристиками), які об`єднані в одній товарній позиції чи підпозиції.
Тобто будь-які визначення у текстовому описі товарного угруповання ТН після крапки з комою не можуть застосовуватись до товарів, зазначених до крапки з комою. Після крапки з комою починається новий опис іншого товару. Дві крапки означають продовження деталізації товарного угруповання на іншому рівні. Примітки до розділів та груп товарної номенклатури регулюють спірні ситуації не тільки між матеріалом та функцією, коли необхідно оцінити, що є головним - матеріал, з якого виготовлено товар, чи його функціональне призначення, але також і випадки різного ступеня обробки товарів.
Таким чином, примітки до розділів та груп дозволяють провести чіткий розподіл між різними товарними позиціями та визначити їх пріоритети при класифікації певних видів товарів. Певні примітки виключають конкретні товари з конкретних розділів, груп і товарних позицій.
Стосовно посилання позивача на постанову Верховного Суду від 28 травня 2020 року у справі №818/1205/16 щодо відсутності рішення про відібрання проб та зразків, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що проби (зразки) взяті на підставі акта про взяття проб (зразків) товарів від 03.01.2023 №UA110130/2022/024485.
Підставою є спрацювання заходу СУР 905-3.
Начальником м/п «Слобожанський» Дніпровської митниці складено запит на проведення досліджень №7.5-28-06-57/002 від 03.01.2023 з посиланням на акт та підставу проведення досліджень, мету подання запиту.
Відповідно до ч.7 ст. 356 МК України декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами митного органу та інших державних органів.
Позивачем не вказано, що відібрання проб (зразків) товару посадовими особами митного органу здійснювалось без його повідомлення, або було порушено право на перебування представника декларанта при відібранні проб (зразків).
Позивачем не викладено незгоди з невідповідністю відібраних проб (зразків), а лише зазначено про відсутність мотивованого рішення.
Посилання позивача на постанову Верховного Суду від 28 травня 2020 року у справі №818/1205/16 суд відхиляє, оскільки у вказаній справі на службових записках не було конкретизовано підстави погодження начальниками митниць проведення відбору проб (зразків) товарів, а лише зазначалось «Згідно порядку» або «До виконання», тоді як у справі, що розглядається є обставини необхідності проведення зазначеної процедури.
При цьому, суд зауважує, що посилання позивача на порушення процедури відбору проб (зразків) товарів з підстав нескладання окремого рішення є формальною підставою для скасування рішення про визначення коду товару і не може бути єдиною та беззаперечною обставиною для задоволення позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, суд робить висновок про відсутність правових підстав для задоволення позову.
Судові витрати розподілу не підлягають у зв`язку з відмовою позивачу у задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський