Справа № 120/14244/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2023 р. Справа № 120/14244/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши у місті Вінниці матеріали заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє адвокат Юрченко Тарас Петрович (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ), до Тульчинської міської ради Тульчинського району Вінницької області (, місцезнаходження: вул. М. Леонтовича, 1, м. Тульчин, Тульчинський район, Вінницька область, 23600), Тульчинського міського голови Весняного Валерія Михайловича (службова адреса: вул. М. Леонтовича, 1, м. Тульчин, Тульчинський район, Вінницька область, 23600) про заборону вчиняти дії щодо виставлення та включення до порядку денного сесії Тульчинської міської ради питання про обрання секретаря Тульчинської міської ради, прийняття будь-яких розпорядчих рішень про обрання секретаря Тульчинської міської ради до моменту вирішення справи по суті,

УСТАНОВИВ:

14.09.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Тульчинської міської ради Тульчинського району Вінницької області, Тульчинського міського голови Весняного В.М. про визнання протиправним та скасування рішення 51 (позачергової) сесії 8 скликання Тульчинської міської ради від 06.09.2023 № 2517 "Про дострокове припинення повноважень секретаря Тульчинської міської ради восьмого скликання ОСОБА_1 ", визнання протиправним та скасування розпорядження Тульчинського міського голови від 06.09.2023 № 0703/400 "Про звільнення ОСОБА_1 ", поновлення позивача на посаді секретаря Тульчинської міської ради з 07.09.2023 та стягнення з Тульчинської міської ради на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 19.09.2023 вказану позовну заяву залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ч. 8 ст. 160 та ч. 3 ст. 161 КАС України. Позивачу встановлено строк для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

Крім того, 19.09.2023 на електронну пошту Вінницького окружного адміністративного суду надійшла заява адвоката Юрченка Т.П. про забезпечення позову ОСОБА_1 у справі № 120/14244/23 шляхом заборони Тульчинській міській раді та Тульчинському міському голові Весняному В.М вчиняти дії щодо виставлення та включення до порядку денного сесії Тульчинської міської ради питання про обрання секретаря Тульчинської міської ради, прийняття будь-яких розпорядчих рішень про обрання секретаря Тульчинської міської ради до моменту вирішення справи по суті.

Разом з тим вказана заява не може бути прийнята до розгляду судом та підлягає поверненню з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За правилом, установленими абзацом 2 частини восьмої статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 24-27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Відсутність відомостей про сформування заявником вказаного процесуального документа у підсистемі "Електронний суд" через Електронний кабінет свідчить про використання непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із відповіданою заявою.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, заявами про забезпечення позову, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи з використанням підсистеми "Електронний суд".

Отже, звернення до суду через електронну пошту з використанням (або без) електронного підпису, є способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Аналогічна правова позиція наведена в ухвалах Верховного Суду від 22.10.2020 у справі № 855/67/20, від 03.04.2020 у справі № 9901/92/20, від 15.07.2020 у справі № 520/5648/2020, від 06.07.2020 у справі № 520/3974/2020, від 07.06.2021 у справі № 380/2633/20, від 13.07.2022 у справі № 420/24463/21, від 05.09.2022 у справі № 200/14722/21, від 14.09.2022 у справі № 947/27911/21 та багатьох інших.

Встановлено, що заява про забезпечення позову ОСОБА_1 не створена у підсистемі "Електронний суд", а надійшла до суду електронною поштою та, відповідно, не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із використанням підсистеми "Електронний суд".

Отже, заяву про забезпечення позову не можна вважати такою, що підписана заявником, оскільки вона була надіслана на електронну поштову суду без використання підсистеми "Електронний суд".

Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми "Електронний суд", у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28 травня 1985 року у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" та від 13 лютого 2001 року у справі "Кромбах проти Франції", держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20 травня 2010 року в справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Крім того, положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також установлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отож, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки позивач (представник позивача) має можливість звернутись до суду в порядку, визначеному законом (в письмовій формі безпосередньо до суду, або через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс "Електронний суд"). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання, тим паче, зважаючи на усталенну судову практику, у зв`язку з чим не виникає розумних сумнів щодо невідповідності закону вимогам "якості".

В силу приписів п. 3 ч. 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За змістом ч. 6 ст. 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Водночас допустимість застосування аналогії процесуального закону підтверджується висновками, наведеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 2-591/11.

З огляду на викладене подану до суду заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 належить повернути особі, яка її подала, разом з доданими до заяви документами.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 154 КАС України, відповідне процесуальне питання вирішене судом в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256, 293, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 до Тульчинської міської ради Тульчинського району Вінницької області, Тульчинського міського голови Весняного Валерія Михайловича про заборону вчиняти дії щодо виставлення та включення до порядку денного сесії Тульчинської міської ради питання про обрання секретаря Тульчинської міської ради, прийняття будь-яких розпорядчих рішень про обрання секретаря Тульчинської міської ради до моменту вирішення справи по суті повернути особі, яка її подала, разом з доданими до заяви документами.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного її подання у порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала складена та підписана суддею 20.09.2023.

Суддя Сало Павло Ігорович