Справа № 420/9667/23
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2023-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/9667/23

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Коваля М.П.,

суддів Турецької І.О.,

Зуєвої Л.Є.,

за участю: секретар судового засідання Уштаніт Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 року, прийняте у складі суду судді Корой С.М. в місті Одеса по справі за адміністративним позовом Приватного агропромислового підприємства «АГРОПРОДСЕРВІС» до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року Приватне агропромислове підприємство «АГРОПРОДСЕРВІС» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків №115 від 20.01.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» віднесено до ризикових;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків №4109 від 17.02.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» віднесено до ризикових;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків за №588 від 01.03.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» віднесено до ризикових;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків за №1182 від 03.04.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» віднесено до ризикових;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків за №1348 від 18.04.2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» віднесено до ризикових;

- зобов`язати Південне міжрегіональне управління ДПС з роботи з великими платниками податків виключити Приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що приватне агропромислове підприємство «Агропродсервіс» є сільськогосподарським товаровиробником та перебуває на обліку у Південному міжрегіональному управлінні ДПС з роботи з великими платниками податків. На даний час підприємство обробляє 23700га. сільськогосподарських угідь, на підприємстві працює 1066 працівників. ПАП «Агропродсервіс» є одним з найбільших сільськогосподарських товаровиробників України. Виробничі потужності підприємства віднесені до об`єктів критичної інфраструктури, яким забезпечуються продовольчі потреби держави та населення в умовах воєнного стану, а також забезпечується виконання доведеного Тернопільською ОВА мобілізаційного завдання. ПАП «Агропродсервіс» здійснює виробництво сільськогосподарської продукції в галузі рослинництва, тваринництва (свинарство, ВРХ м`ясне та молочне), елеваторна діяльність, виготовлення комбікормів, виготовлення сертифікованого посівного матеріалу, виготовлення круп. ПАП «Агропродсервіс» займається вирощування цукрових буряків, так в 2021 році посівна площа становила 2380 га, в 2022-2788га. Вирощену продукцію переробляє на давальницький умовах і одержує цукор, який в подальшому реалізує як на внутрішньому так і на зовнішньому ринках. ПАП «Агропродсервіс» (індивідуальний податковий номер 52) зареєстроване платником податку на додану вартість 25.06.1999р., що підтверджується копією витягу з реєстру платників податку на додану вартість №079 від 26.11.2018р.

Як вказано у позові, протягом 2022 року, ПАП «Агропродсервіс» здійснювало поставки цукру за договорами укладеними з суб`єктами господарювання, зокрема цукор поставлявся ТОВ «Караван експорт» (); ПАП «Поділля - Агро» (); ТОВ «ОЛІМП ТОП» (); ТОВ «Креспо центр» (); ТОВ «Ремістар» (); ТОВ «Макрон» (); ТОВ «Агроспецтрейдинг» (); ТОВ «Корпорація Вторекс» ().

З покликанням на фактичні обставини справи щодо прийняття відповідачем оскаржуваних рішень, позивач зазначає, що рішення комісії регіонального рівня №115 від 20.01.2023 року прийняте не за наслідками подання ПАП «Агропродсервіс» податкової накладної для реєстрації, а у зв`язку з виявленням обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, що суперечить нормам Порядку № 1165. Позивач звертає увагу на те, що при реєстрації податкових накладних, складених протягом 2022 року ПАП «Агропродсервіс» за результатами операцій з поставки цукру на користь ТОВ «Караван експорт» (); ПАП «Поділля - Агро» (); ТОВ «ОЛІМП ТОП» (); ТОВ «Креспо центр» (); ТОВ «Ремістар» (); ТОВ «Макрон» (); ТОВ «Агроспецтрейдинг» (); ТОВ «Корпорація Вторекс» (), за результатами автоматизованого моніторингу податкових накладних, ознак відповідності хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції та/або ознак відповідності хоча б одному критерію ризиковості платника податків, відповідачем встановлено не було.

Як стверджує позивач, відповідачем безпідставно не враховано подані ПАП «Агропродсервіс» повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 08.02.2023 за № 1 та від 21.02.2023 за №2 від 23.03.2023 за №1 та від 07.04.2023 за №1 і долучені, що підтверджують походження товару від ПАП «Агропродсервіс» як сільськогосподарського товаровиробника та первинні документи, які оформлені ПАП «Агропродсервіс» в рамках господарських відносин із контрагентами, які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання ПАП «Агропродсервіс» та його контрагентами господарських зобов`язань. Відповідач не має підтверджуючих документів щодо провадження ПАП «Агропродсервіс» господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України. Усі господарські операції здійснюються відповідно до укладених договорів та контрактів. Позивачем подано на розгляд Комісії усі підтвердження щодо здійснення звичайної господарської діяльності. Одночасно, позивач звертає увагу на відсутність претензій з боку правоохоронних органів щодо фіктивного статусу підприємства.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 року адміністративний позов Приватного агропромислового підприємства «АГРОПРОДСЕРВІС» задоволено в повному обсязі. Визнано протиправними та скасовано рішення комісії регіонального рівня Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №115 від 20.01.2023 року, №4109 від 17.02.2023 року, №588 від 01.03.2023 року, №1182 від 03.04.2023 року, №1348 від 18.04.2023 року. Зобов`язано Південне міжрегіональне управління ДПС з роботи з великими платниками податків виключити Приватне агропромислове підприємство «АГРОПРОДСЕРВІС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Південне міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на те, що при винесенні оскаржуваного рішення судом були зроблені висновки з порушенням норм матеріального та процесуального права, при цьому обставини справи не з`ясовані повно, об`єктивно та всебічно, тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що відповідно до фактичних обставин справи, 20.01.2023 року рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ЄРПН було прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку 20.01.2023 року № 115 в зв`язку із відповідністю Приватного агропромислового підприємства «АГРОПРОДСЕРВІС» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема в зв`язку із тим, що за результатом проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності позивача протягом 2022 року встановлено формування фіктивного податкового кредиту контрагентам-покупцям ТОВ «Караван експорт» (); ПАП «Поділля - Агро» (); ТОВ «ОЛІМП ТОП» (); ТОВ «Креспо центр» (); ТОВ «Ремістар» (); ТОВ «Макрон» (); ТОВ «Агроспецтрейдинг» (); ТОВ «Корпорація Вторекс» ().

Апелянт зазначає, що на виконання п. 6. Порядок №1165 позивачем було подано Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості № 1 від 08.02.2023 року, проте документи надані не в повному обсязі, а контрагенти позивача віднесені до категорії ризикових платників податків відповідними рішенням комісій регіонального рівня. Апелянт наголошує, що вищезазначені обставини безпідставно не були взяті судом першої інстанції до уваги.

Представником позивача надано до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Крім того, апелянтом надано до суду додаткові пояснення, які за своїм змістом фактично представляються собою доповнення до апеляційної скарги, оскільки фактично місять в собі нові доводи на підтвердження незгоди апелянта з рішенням суду першої інстанції. Водночас, згідно вимог ч.1, 2 ст. 303 КАС України, особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни апеляційної скарги особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до апеляційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.

Водночас, оскільки строк на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 року на момент надання до суду вказаних доповнень закінчився, суд апеляційної інстанції розглядає справу у межах доводів та вимог первинної апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Приватне агропромислове підприємство "АГРОПРОДСЕРВІС" () зареєстроване : 11.06.1999 року (Дата запису: 27.02.2006, Номер запису: 0000472). Приватне агропромислове підприємство "АГРОПРОДСЕРВІС" 25.06.1999 року зареєстровано платником податку на додану вартість.

Видами діяльності приватного агропромислового підприємства "АГРОПРОДСЕРВІС" за КВЕД є, зокрема,: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); 01.13 Вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів; 01.24 Вирощування зерняткових і кісточкових фруктів; 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; 10.81 Виробництво цукру; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.23 Оптова торгівля живими тваринами; 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами тощо.

Позивачем надано до суду звіти про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2021 році та 2022 році, в яких, зокрема, зазначено про кількість посівної площі буряку цукрового фабричного та про обсяг виробництва) (т.1 а.с.196-250, т.2 а.с.1-4).

З поданих до суду доказів судом встановлено, що у 2022 році позивачем як постачальником було складено податкові накладні на отримувачів ТОВ «АГРОСПЕЦТРЕЙДІНГ», , ТОВ «КАРАВАН ЕКСПОРТ», , ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ВТОРЕКС», , ТОВ «ПОДІЛЛЯ-АГРО», , ТОВ «КРЕСПО ЦЕНТР», , ТОВ «РЕМІСТАР», ТОВ «Макрон», та ТОВ «Олімп Топ», на товар цукор білий кристалічний, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с.45-195).

Як стверджує позивач, переробка цукрової сировини на цукор здійснювалася Товариством з обмеженою відповідальністю «Наркевицький цукровий завод» на підставі договору №20/10-22 від 20.10.2022р. укладеного між ТОВ «Наркевицький цукровий завод» та ПАП «Агропродсервіс», а також Товариством з обмеженою відповідальністю «Радехівський цукор» на підставі договору №2- ЦБ-3/19 від 12.06.2019р.

Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №115 від 20.01.2023 року згідно якого комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. N 1165 у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності (т.1 а.с.35-36).

У рішенні зазначено коди податкової інформації відповідно до яких воно прийнято, а саме: 01 постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; 12- постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття даного рішення визначено здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

08.02.2023 позивачем було направлено на адресу податкового органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків №1 з додатками у кількості 66 (т.1 а.с.6).

Так, позивачем разом із повідомленням було, зокрема, додано договори, акти виконаних робіт, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, специфікації, виписки по рахункам (т.2 а.с.7-250, т.3 а.с.1-250, т.4 а.с.1-250) т.5 а.с.1-39).

Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №4109 від 17.02.2023 року згідно якого комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. N 1165 з урахуванням отриманих від платника податків інформації та копій відповідних документів від 08.02.2023 року №1 прийнято рішення про відповідність позивача п.8 платника податку критеріям ризиковості платника (а.с.т.1 а.с.37-38).

У рішенні зазначено коди податкової інформації відповідно до яких воно прийнято, а саме: 01 постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; 12- постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття даного рішення визначено здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

У графі «Документи» даного рішення контролюючим органом зазначено, що ПАП «АГРОПРОДСЕРВІС» не надані документи підтверджуючі розрахунки, а також додаток до договору поставки від 25.11.2022 року №25-11/22-ц ТОВ «КАРАВАН ЕКСПОРТ», відповідно до пп.2.1 п.2 є невід`ємною частиною Договору, в якому визначена загальна сума та ціна товару за одиницю ваги.

21.02.2023 року позивачем було направлено на адресу податкового органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків №2 з додатками у кількості 2 (т.5 а.с.40).

Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №588 від 01.03.2023 року згідно якого комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. N 1165 з урахуванням отриманих від платника податків інформації та копій відповідних документів від 21.02.2023 року №2 прийнято рішення про відповідність позивача п.8 платника податку критеріям ризиковості платника (а.с.т.1 а.с.39-40).

У рішенні зазначено коди податкової інформації відповідно до яких воно прийнято, а саме: 01 постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; 12- постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття даного рішення визначено здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

У графі «Документи» даного рішення контролюючим органом зазначено, що проведеним аналізом встановлено невідповідність кількості придбаного цукрового буряку і реалізованого цукру у 2022 році.

23.03.2023 позивачем було направлено на адресу податкового органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків №1 з додатками у кількості 86 (т.5 а.с.55).

Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №1182 від 03.04.2023 року згідно якого комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. N 1165 з урахуванням отриманих від платника податків інформації та копій відповідних документів від 21.02.2023 року №2 прийнято рішення про відповідність позивача п.8 платника податку критеріям ризиковості платника (а.с.т.1 а.с.41-42).

У рішенні зазначено коди податкової інформації відповідно до яких воно прийнято, а саме: 01 постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; 12- постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття даного рішення визначено здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

У графі «Документи» даного рішення контролюючим органом зазначено, що проведеним аналізом встановлено відсутність документів, що підтверджують зберігання виробленого цукру у підприємств-переробників цукрової сировини, частково відсутня інформація про пункти розвантаження цукру, відсутні акти-прийому передачі цукру, відсутні підтверджуючі документи щодо -транспортування цукрової сировини до пунктів переробки.

07.04.2023 позивачем було направлено на адресу податкового органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків №1 з додатками у кількості 6 (т.4 а.с.56).

Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №1348 від 18.04.2023 року згідно якого комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. N 1165 з урахуванням отриманих від платника податків інформації та копій відповідних документів від 21.02.2023 року №2 прийнято рішення про відповідність позивача п.8 платника податку критеріям ризиковості платника (а.с.т.1 а.с.43-44).

У рішенні зазначено коди податкової інформації відповідно до яких воно прийнято, а саме: 01 постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; 12- постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття даного рішення визначено здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

У графі «Документи» даного рішення контролюючим органом зазначено, що відповідно до баз даних ДПС відносно ТОВ «АГРОСПЕЦТРЕЙДІНГ», , ТОВ «КАРАВАН ЕКСПОРТ», , ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ВТОРЕКС», , ТОВ «ПОДІЛЛЯ-АГРО», , ТОВ «КРЕСПО ЦЕНТР», , ТОВ «РЕМІСТАР», прийняті рішення про відповідність платників критеріям ризиковості відповідно до п. 8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. Наявна податкова інформація від ГУ контрагента щодо відповідності ТОВ «Макрон», та ТОВ «Олімп Топ», п.8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Не погодившись з вищевказаними рішеннями податкового органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. За висновками суду, відповідачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів, не доведено наявності обставин та підстав, які б свідчили про юридичну дефектність первинних документів за спірними операціям. Віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платником податків, по відношенню до якого податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд першої інстанції оцінив критично. Крім того, за висновками суду першої інстанції, зважаючи на зміст оскаржуваних рішень, позивач фактично був позбавлений можливості ідентифікувати, які документи необхідно йому подати для виключення з переліку ризикових платників податку.

Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (ділі ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Згідно п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом, рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку встановлено, що позивач відповідає критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, передбачає, що контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

При цьому, підставою для прийняття оскаржуваних рішень є те, що у контролюючого органу наявна інформація про те, що позивачем здійснюється постачання товару, походження якого не прослідковується по ланцюгу постачання; та постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо як ого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме здійснення позивачем господарських операцій у 2022 році з контрагентами з такими податковими номерами: 44751544, 33749378,42251260, 44499575, 43860104, 39792641, 38529973, 48489477.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Водночас, у спірних рішеннях відповідача не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено, на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються. Оскаржувані рішення не містить будь-яких обґрунтувань неможливості виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі поданих позивачем документів, та не містить посилань на те, які саме документи, надані позивачем, не спростували висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості.

Таким чином, спірні рішення не містять достатніх обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було.

Відповідачем до суду не надано доказів, що товар, який мав постачатись позивачем поставлений не був та що такий товар позивачем придбавався у третіх осіб, а не самостійно ним вирощувався. Так, як вказано позивачем та не спростовано відповідачем: в користуванні позивача є посівні площі та сільськогосподарські угіддя, на якій підприємство вирощує сільськогосподарські культури, зокрема, цукровий буряк. Таким чином, позивач мав відповідність засоби, ресурси та види економічної діяльності, які дозволяли виробляти цукор самостійно, доказів зворотнього відповідачем не надано.

При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи (т.2 а.с.7-250, т.3 а.с.1-250, т.4 а.с.1-250) т.5 а.с.1-39), які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Суд зауважує, що у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Податковий орган не надав доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд підкреслює, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Натомість, колегія суддів зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, позивач неодноразово звертався до відповідача із листами, зокрема від 04.05.2023 року №336, від 16.05.2023 року №373 із проханням про проведення податкових перевірок в частині поставок у 2022 році контрагентам ТОВ «Караван експорт» (); ПАП «Поділля - Агро» (); ТОВ «ОЛІМП ТОП» (); ТОВ «Креспо центр» (); ТОВ «Ремістар» (); ТОВ «Макрон» (); ТОВ «Агроспецтрейдинг» (); ТОВ «Корпорація Вторекс» () на підставі п 78.2 ст. 78 ПК України, проте жодних доказів реагування податковим органом на вказані листи, призначення та проведення податкових перевірок матеріали справи не містять.

Колегія суддів наголошує, що саме під час податкової перевірки, на підставі всебічного та повного вивчення первинних документів, здійснення відповідних запитів, проведення інвентаризації тощо повинна надаватись оцінка реальності господарських операцій платника податків. Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, здійснюючи моніторингу податкових накладних, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно правильність та правомірність віднесення платника податків до категорії ризикових, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2022 року по справі №500/2237/20.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 10 серпня 2023 року у справі № 640/18283/2, можливі порушення суб`єктами господарювання в ланцюгу постачання товарів не можуть бути підставою для висновку про порушення вимог законодавства, тому платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів у ланцюгу постачання за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

Водночас, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд оцінює критично.

Так, поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншим «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

При цьому, судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Термін «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Водночас відсутність конкретизації щодо податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, з боку Комісії не тільки позбавляє права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження вказаних рішень, але і свідчить про недотримання суб`єктом владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб, встановлений законодавством.

Суд звертає увагу апелянта на висновки Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування спірних рішень Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків про відповідність Приватного агропромислового підприємства «Агропродсервіс» критеріям ризиковості платника податку,.

При цьому колегія суддів вважає, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Південного міжрегіонального управління ДПС з роботи з великими платниками податків виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, що прямо передбачено положеннями п.6 Порядку №1165.

Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

Щодо клопотання апелянта про винесення окремої ухвали, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 249 КАС України передбачено порядок та спосіб постановлення окремих ухвал.

Так, у відповідності до вимог частини 1 вищезазначеної статті суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Згідно частини 2 статті 249 КАС України, встановлено, що у разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Виходячи з аналізу змісту правових норм КАС України, суд зазначає, що чинним процесуальним законодавством не передбачено винесення окремої ухвали за клопотанням сторін у справі та відсутнє посилання на порядок і строки розгляду такого клопотання. Судом самостійно встановлюються наявність обставин та підстав для винесення окремої ухвали, що визначені ст. 249 КАС України.

Колегія суддів зазначає, що посилання апелянта на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 358,366,384 КК України, жодними належними доказами, зокрема відповідних висновків судових експертиз, які б свідчили про факт підроблення документів, не підтверджене. Отже, в даному випадку, з огляду на предмет спору та матеріали справи, таких обставин та підстав не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 249, 292, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 року залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 червня 2023 року по справі за адміністративним позовом Приватного агропромислового підприємства «АГРОПРОДСЕРВІС» до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

У задоволенні клопотання Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про постановлення окремої ухвали відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя: М. П. Коваль

Суддя: І. О. Турецька

Суддя: Л. Є. Зуєва