Справа № 120/13542/23
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

21 вересня 2023 р. Справа № 120/13542/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до в/ч НОМЕР_1 , в/ч НОМЕР_2 , в/ч НОМЕР_3 про визнання протиправною бездіяльності, скасування наказу та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до в/ч НОМЕР_1 , в/ч НОМЕР_2 , в/ч НОМЕР_3 про визнання протиправною бездіяльності, скасування наказу та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 08.09.2023 р. позов залишено без руху та запропонувано позивачці у 10 - денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, подавши заяву про поновлення строків звернення до суду, уточнивши позовні вимоги та суб`єктний склад відповідачів, подавши заяву у відповідності до ст. 160 КАС України та докази надсилання листом з описом вкладення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками.

На виконання цієї ухвали надійшли заяви про усунення недоліків.

Надаючи оцінку поданими заявам та поясненнням викладеним у них, суд керується та виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно положень статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином строк, передбачений статтею 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Так в обгрунтування поновлення строків звернення до суду позивачка вказує на те, що відповідачі мали змогу провести належну перевірку ліквідності свідоцтва про хворобу та анаулювати його поновивши її на службі. Відтак, на її думку, допущена бездіяльність , яка є триваючою.

Разом з тим, акцентую увагу, що предметом спору є скасування наказу про звільнення від 05.10.2002 р. №060-пм, а не бездіяльність стосовно не проведення перевірок ліквідності свідоцтв про хворобу. Більш того, посилання на ймовірність оскарження свідоцтва про хворобу не є тією обставиною, яка вказує на поважність причин пропуску строку звернення до суду.

При цьому, позивачка не могла не знати про те, що не перебуває на службі з 2002 р. та підстави звільнення із такої служби.

Окремо сдіж вказати, що поновлення строків можливо внаслідок наявності обставин, які є непереборними та унеможливлювали своєчасне звернення до суду.

Однак причини наведені позивачкою в заяві про поновлення строків не є непереборними та, відповідно, поважними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частинами першою, другою якої, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також в ухвалі від 08.09.2023 р. вказано, що визначаючи відповідачами в/ч НОМЕР_1 та в/ч НОМЕР_3 жодних вимог до останніх позивачкою не заявлено. В заяві про усунення недоліків позивачка вказала, що всі вимоги скеровуються до військової частини НОМЕР_2 , однак інші відповідачі мають висловити свої заперечення.

Разом з тим, вкотре вказую на те, що згідно пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Отже, визначаючи відповідачами в/ч НОМЕР_1 та в/ч НОМЕР_3 позивачка має вказати і обгрунтувати міст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, що нею зроблено не було.

Окрім того не усунуто в поданих заявах й вимогу суду щодо конкретизації позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідачів, зокрема, зазначення в чому саме полягає бездіяльність та яку саме бездіяльність відповідачів слід визнати протиправною.

Із урахуванням вищенаведеного доходжу висновку, що позивачкою не усунуто недоліки позовної заяви.

Згідно пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За змітсом частин першої, другої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладені обставини, зокрема те, що позивачка не усунула недоліки позовної заяви, а причини пропуску строку звернення до суду не можуть бути визнані поважними, - вважаю за необхідне повернути позовну заяву, що не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до в/ч НОМЕР_1 , в/ч НОМЕР_2 , в/ч НОМЕР_3 про визнання протиправною бездіяльності, скасування наказу та зобов`язання вчинити дії повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна