Справа № 545/2322/23
Суддя: Стрюк Л. І.
Дата ухвалення: 2023-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 545/2322/23
У Х В А Л А

Іменем України

"20" вересня 2023 р. Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Стрюк Л.І.,

з участю секретаря Глазунової Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до поліцейського офіцера громади СВГ ВП ПРУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції Воробйова Максима Валерійовича, Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій поліцейського протиправними, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Полтавського районного суду Полтавської області з позовом про визнання дій поліцейського офіцера громади СВГ ВП ПРУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції Воробйова Максима Валерійовича щодо складання постанови серії БАБ №702122 від 19.06.2023 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі у вигляді штрафу у сумі 3400 грн за порушення ч.5,6 ст.121, ч.2 ст.126 КУпАП протиправними, скасування постанови серії БАБ №702122 від 19.06.2023 за ч.5,6 ст.121, ч.2 ст.126 КУпАП.

Ухвалою судді Полтавського районного суду Полтавської області від 30.06.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

У судові засідання, які були призначені 06.07.2023 та 20.09.2023 позивач не з`явився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи без його участі не надав.

Представник відповідача у судовому засіданні позов просив залишити без розгляду у зв`язку з неявкою позивача.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

Встановлено, що позивач у судове засідання 06.07.2023 не з`явився. Того ж дня надав заяву про відкладення судового розгляду справи у зв`язку з перебуванням за межами Полтавської області; доказів на підтвердження цієї обставини не надав.

ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про дату та час судового розгляду справи шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку.

Разом з тим, усудове засідання, яке було призначене 20.09.2023 позивач повторно не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої поданий позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський Суд) у своїй прецедент ній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При цьому суд погоджується із дотриманою ЄСПЛ позицією, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський Суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України").

Тобто, обов`язок щодо вжиття заходів для прискорення розгляду справи покладено на позивача як ініціатора спору.

Отже, позивачі, будучи ініціаторами судового розгляду справи, у першу чергу мають активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані.

Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборона зловживати наданими правами.

Суд враховує те, що неодноразові неприбуття у судові засідання позивача, вказує на зловживання процесуальними правами та невиправдане затягування розгляду справи. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є виконання процесуальної дії у встановлені законом або судом строки, у тому числі і забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Суд вважає неможливим слухання справи за відсутності позивача, який ухиляється від участі у судовому розгляді справи, не з`являється у судові засідання без надання доказів про поважність причин неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Загальнообов`язкові процесуальн і правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВП ВС від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського офіцера громади СВГ ВП ПРУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції Воробйова Максима Валерійовича, Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій поліцейського протиправними, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.4 ст.240 КАС України він має право на повторне звернення до суду в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя: Л. І. Стрюк