Справа № 480/431/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Кравченко Є.Д.

12 вересня 2023 р.Справа № 480/431/23

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Сумської митниці на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання протиправним і скасування наказу, -

В с т а н о в и в:

18.01.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просить визнати протиправним та скасувати наказ Сумської митниці від 22.12.2022 року № 43-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що він перебуває на державній службі та обіймає посаду заступника начальника відділу митного оформлення «Центральний» митного поста «Суми» Сумської митниці. Наказом відповідача від 28.10.2022 року № 20-дс відносно нього порушено дисциплінарне провадження, підставою для якого було доручення в.о. голови Державної митної служби України від 26.10.2022 року № 83-25/1-Д «Про вжиття заходів» та акт про результати перевірки від 23.09.2022 року № 6. Наказом Сумської митниці від 22.12.2022 № 43-дс йому оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків.

Позивач зазначає, що фактичною підставою для оголошення догани є висновок відповідача про безпідставне надання пільг відповідно до Закону України від 24.03.2022 року № 2142-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану»(далі Закон № 2142-ІХ). Зазначеним законом тимчасово, з 01 квітня на період дії воєнного стану звільнені від оподаткування податком на додану вартість та акцизним податком операції з ввезення товарів на митну територію України в режимі імпорту фізичними особами та суб`єктами господарювання, які є платниками єдиного податку першої, другої та третьої групи. Також тимчасово, з дня набрання чинності Законом № 2142-ІХ, до припинення чи скасування воєнного стану звільнені від оподаткування ввізним митом ряд визначених цим законом товарів. Звільнення від оподаткування товарів, що були ввезені до 01.04.2022 року (для ПДВ) та до 06.04.2022 року (для ввізного мита), але митне оформлення яких здійснено після 06.04.2022 року відповідач вважає неналежним виконанням ним посадових обов`язків, порушенням вимог п. 4.5.9 розділу IV Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631, а також ст. 256 МК України.

Крім того, позивач зазначає, що відповідно до п. 69.23 Перехідні положення Податкового кодексу України (далі ПК України) тимчасово, з 1 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення товарів на митну територію України у митному режимі імпорту суб`єктами господарювання, які зареєстровані платниками єдиного податку першої, другої та третьої групи, крім фізичних та юридичних осіб, які обрали ставку єдиного податку, визначену п.п. 1 п. 293.3 ст. 293 цього Кодексу. Аналогічні норми щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість та акцизним податком операцій з ввезення на митну територію України транспортних засобів фізичними особами містить п. 69.24 Перехідних положень ПК України, щодо мита п. 9-11 розділу ХХІ Прикінцевих положень до Митного кодексу України (далі МК України).

Також, позивач зазначає, що визначення податкової пільги надано у п. 30.1-30.2 ПК України, зі змісту якого вбачається, що закон, який встановлює податкову пільгу має визначати підстави її надання. Наведені норми ПК України визначають строк дії пільги, а не умови (підстави) її застосування. Так, закон не передбачає, що умовою надання пільги є ввезення товару саме після 01.04.2022 року. Відповідно до вимог ст. 187 п. 187.8, 216 п. 216.4 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість та акцизного податку у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення. Відповідно до вимог ст. 206 п. 206.1 ПК України під час ввезення товарів на митну територію України суми податку підлягають сплаті до державного бюджету до/або на день подання митної декларації безпосередньо на єдиний казначейський рахунок. До дати подання митної декларації до митного оформлення не виникає зобов`язань з ПДВ. Саме у момент подання митної декларації до митного оформлення перевіряється наявність підстав для звільнення від оподаткування. Аналогічним чином МК України врегульовано звільнення від сплати ввізного мита операцій з ввезення на митну територію товарів. Також не обмежено будь-яким строком момент ввезення таких товарів, а встановлений п. 9-11 розділу XXI МК України строк визначає строк дії пільги, а не умови її застосування. Відповідно до ст. 3 ч.1,4 МК України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України.

Позивач вважає, що правомірно керувався чинними на момент подання митних декларацій нормами ПК України та МК України, та не допустив порушень, не вчинив дисциплінарний проступок.

Крім того, позивач вважає, що дисциплінарне провадження щодо нього проведено з численними порушеннями. Дисциплінарна комісія була сформована не у Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 року. Формування комісії є окремим самостійним етапом дисциплінарного провадження. Склад дисциплінарної комісії затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення або керівника державної служби у державному органі. У матеріалах дисциплінарного провадження щодо нього відсутній наказ начальника митниці про затвердження складу дисциплінарної комісії. При цьому документ з назвою «склад дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Сумської митниці» підписаний в.о. начальника відділу внутрішньої безпеки, а не начальником митниці, тобто комісію сформовано неповноважною особою. Сама комісія сформована з числа осіб, що мають реальний конфлікт інтересів, не можуть у зв`язку з цим бути об`єктивними та неупередженими п`ять з восьми членів комісії брали участь у перевірці за результатами якої щодо нього відкрито дисциплінарне провадження. Вважає, що ці особи були зв`язані своїми попередніми висновками про наявність у його діях порушень. При цьому до складу комісії не було включено осіб, які також проводили перевірку з приводу правомірності надання пільг при митному оформленні та не виявили порушень.

Також, позивач зазначає, що комісією не враховано обов`язку тлумачити сумніви щодо наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку на користь такої особи. Як було зазначено, були проведені й інші перевірки з питання правомірності застосування пільг якими порушень не було виявлено. Також комісією не враховано відсутність вини позивача. Державною митною службою та Сумською митницею не було надано ніяких роз`яснень щодо застосування норм Закону № 2142-ІХ.

Заперечуючи проти вимог позивача, у відзиві на адміністративний позов Сумська митниця зазначає, що позивачу була оголошена догана за неналежне виконання посадових обов`язків. За дорученням в.о. голови Держмитслужби призначено та проведено перевірку правильності застосування пільг в оподаткуванні під час митного оформлення. В ході перевірки встановлено, що при проведенні митного оформлення товарів за рядом митних декларацій, поданих у період з 13.04.2022 року по 18.04.2022 року позивач надав пільгу (преференцію) в частині звільнення від сплати ввізного мита та податку на додану вартість. Відповідно до вимог МК України та ПК України підставою для такого звільнення є факт ввезення таких товарів на митну територію України з 06.04.2022 року для мита та з 01.04.2022 року для акцизного податку та податку на додану вартість. Товари ж, зазначені у митних деклараціях, були ввезені на територію України в лютому-березні 2022 року, тобто раніше квітня 2022 року. При їх митному оформленні у позивача не було підстав для застосування пільг в оподаткуванні.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2023 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 .

Так, судовим рішенням визнано протиправним та скасовано наказ Сумської митниці «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 22.12.2022 року № 43-дс.

Судом проведений розподіл судових витрат - стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Сумської митниці на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в сумі 1073,60 грн.

Висновок суду вмотивований тим, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось за відсутності беззаперечного факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відтак, відповідач незаконно застосував до позивача дисциплінарне стягнення, тому оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі Сумська митниця, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Аргументи, наведені митним органом в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а судове рішення відповідно до положень ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом установлено, що відповідно до наказу Сумської митниці «Про покладання виконання обов`язків на ОСОБА_1 » від 06.04.2022 року № 106-с було покладено виконання обов`язків заступника начальника митного поста - начальника відділу митного оформлення «Центральний» митного поста «Суми» Сумської митниці з 06.04.2022 року по 05.05.2022 року на заступника начальника митного оформлення «Центральний» митного поста «Суми» Сумської митниці Коваленка А.В. ( а.с. 74)

На виконання наказу Держмитслужби від 05.09.2022 року № 390 «Про проведення перевірки» комісією у складі посадових осіб окремих структурних підрозділів проведено перевірку Сумської митниці щодо можливих порушень окремими посадовими особами митного законодавства під час здійснення митного контролю та митного оформлення товарів у митному режимі «Імпорт» у період з 05.09.2022 року по 23.09.2022 року та складено акт від 23.09.2022 року № 6 (а.с. 100-111).

Згідно акту про результати перевірки від 23.09.2022 року № 6 встановлені факти нанесення Державному бюджету України збитків на суму 101 895 139,96 грн., що сталося внаслідок неналежного виконання окремими посадовими особами своїх посадових обов`язків, в частині здійснення перевірки правильності застосування пільг в оподаткуванні під час митного оформлення товарів, заявлених за митними деклараціями №UA805020/2022/003965,№ UA805020/2022/003981,№UA805020/2022/003996,№UA805020/2022/004002,№UA805020/2022/004008,№UA805020/2022/004040,№UA805020/2022/004043,№UA805020/2022/004044,№UA805020/2022/004050, №UA805020/2022/004051, №UA805020/2022/004072,№UA805020/2022/004073.

З метою проведення перевірки встановлених фактів безпідставного звільнення від сплати митних платежів при оформленні товарів посадовими особами Сумської митниці, в.о. Голови Держмитслужби видано доручення від 26.10.2022 року № 83-25/Д «Про вжиття заходів», згідно якого Сумську митницю було зобов`язано розглянути питання щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника відділу митного оформлення «Центральний» митного поста «Суми» ОСОБА_2 з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку (а.с. 54).

Відповідно до наказу Сумської митниці «Про порушення дисциплінарного провадження» від 28.10.2022 року № 20-дс відносно позивача порушено дисциплінарне провадження (п.1 наказу) та затверджено склад дисциплінарної комісії згідно з додатком (п.2 наказу) (а.с.48-49).

Як вбачається з наказу про порушення дисциплінарного провадження, підставою для порушення дисциплінарного провадження стали доручення голови Держмитслужби від26.10.2022 року № 83-25/1-Д «Про вжиття заходів», акт про результати перевірки від 23.09.2022 року № 6.

За результатами дисциплінарного провадження комісією сформовано подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Сумської митниці від 13.12.2022 року (а.с. 136-144).

За висновком, наведеним у поданні від 13.12.2022 року, за результатами дисциплінарного провадження підтверджено наявність у діях в. о. заступника начальника митного поста - начальника відділу митного оформлення «Центральний» митного поста «Суми» Сумської митниці ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає у невиконанні ОСОБА_1 у період з 13.04.2022 року по 18.04.2022 року пунктів 1, 8 розділу 3 (Основні посадові обов`язки) своєї посадової інструкції, абзаців 3, 5 пункту 10 (Особа зобов`язана) контракту про проходження державної служби від 14.07.2021 року № 265, пунктів 1, 7, 11 частини першої статті 8 Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII«Про державну службу» (далі Закон № 889-VIII), а саме незабезпеченні належної організації роботи підпорядкованого підрозділу митного оформлення в частині контролю у межах повноважень за виконанням підлеглими покладених на них завдань (під час перевірок правильності застосування пільг в оподаткуванні товарів, заявлених за митними деклараціями № UA805020/2022/003965, № UA805020/2022/003981, № UA805020/2022/003996, № UA805020/2022/004002, № UA805020/2022/004008, № UA805020/2022/004040, № UA805020/2022/004043, № UA805020/2022/004044, № UA805020/2022/004050, № UA805020/2022/004051, № UA805020/2022/004072, № UA805020/2022/004073 одержувачам товарів були неправомірно надані пільги в обкладенні товарів ввізним митом за кодом пільги 224, в обкладенні товарів податком на додану вартість за кодом пільги 224, що призвело до ненадходження до Державного бюджету України належних платежів у вигляді мита, податку на додану вартість на загальну суму 101 895 139,96 грн. - що підтверджується актом про результати перевірки від 23.09.2022 № 6, що в свою чергу стало можливим внаслідок не здійснення ОСОБА_1 заходів щодо підвищення професійної компетентності підлеглими працівниками, не знання (не розуміння) ними умов застосування п. 9-11 розділу XXI «Прикінцеві та перехідні положення» МК України, п.п. 69.23 п. 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України.

У зв`язку з цим рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом Сумської митниці «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від22.12.2022 року № 43-дс ОСОБА_1 оголошено догану за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків (а.с.174-175).

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що

Згідно із ч. 1 ст. 3 Закону № 889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

За змістом ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний зокрема дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (п. 1); сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення) (п. 7); постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності (п. 11).

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених ч. 6 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 65 Закону № 889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Одним з видів дисциплінарних проступків є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п. 5 ч. 2 цієї ж статті).

За правилами ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (ч. 1).

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини 2 статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 2).

Згідно з приписами ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків (ч. 1).

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII).

Аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України "Про державну службу", правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

При цьому, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Так, зі змісту оскаржуваного наказу вбачається, що на переконання відповідача, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку полягає у порушенні ОСОБА_1 пунктів 1, 8 розділу 3 (Основні посадові обов`язки) посадової інструкції, абзаців 3, 5 пункту 10 (Особа зобов`язана) контракту про проходження державної служби контракту від 14.07.2021 року № 265, пунктів 1, 7, 11 частини першої статті 8 Закону № 889-VIII, в частині незабезпечення належної організації роботи підпорядкованого підрозділу митного оформлення щодо контролю у межах повноважень за виконанням підлеглими покладених на них завдань та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Суд констатує, що відповідно до статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, тому порушення іншими особами нормативно-правових актів саме по собі не може бути покладене в основу висновку про дисциплінарний проступок позивача.

Натомість, для притягнення позивача до відповідальності необхідно, щоб такі порушення стали наслідком його дій чи бездіяльності щодо виконання конкретно визначених посадових обов`язків.

Так, відповідно по п п. 1, 8 розділу 3 (Основні посадові обов`язки) посадової інструкції на начальника зокрема покладається обов`язок здійснення керівництва діяльністю Митного поста (організація, забезпечення та контроль у межах повноважень виконання працівниками Митного поста покладених на них завдань, забезпечення контролю за дотриманням вимог законодавства з питань митної справи на території України у зоні діяльності ВМО) забезпечення здійснення контролю за повнотою нарахування та своєчасністю сплати митних платежів, застосуванням заходів митно-тарифного та нетарифного регулювання, визначенням митної вартості товарів, застосуванням тарифних пільг (а.с. 75-76).

Відповідно до абзаців 3, 5 пункту 10 (Особа зобов`язана) контракту про проходження державної служби від 14.07.2021 року № 265, укладеного між Сумською митницею та ОСОБА_1 , працівник зобов`язаний: виконувати обов`язки, визначені у Законі № 889-VIII, відповідних положень про структурні підрозділи державного органу, посадовій інструкції та умови цього контракту; дотримуватись службової дисципліни (а.с. 77-80).

Отже, як вбачається зі змісту вказаних норм, обов`язок позивача забезпечувати та контролювати виконання працівниками законодавства закріплено у межах повноважень.

Таким чином, для висновку про наявність дисциплінарного проступку позивача необхідно встановити факт порушення його підлеглими норм законодавства. Та у випадку встановлення останнього, довести що таке порушення було наслідком невиконання позивачем тих із його повноважень, які спрямовані на забезпечення та контроль виконання працівниками законодавства.

Оцінюючи підстави висновку відповідача щодо порушення підлеглими посадовими особами норм законодавства, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями МК України.

Частиною 1 ст. 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

У відповідності до ч. 1 ст. 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний: надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України № 2102-IX, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану» Податковий Кодекс України доповнено підпунктами 69.23 та 69.24 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ відповідно до яких тимчасово, з 1 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення товарів на митну територію України у митному режимі імпорту суб`єктами господарювання, які зареєстровані платниками єдиного податку першої, другої та третьої групи, крім фізичних та юридичних осіб, які обрали ставку єдиного податку, визначену підпунктом 1 пункту 293.3 статті 293 цього Кодексу. Тимчасово, з 1 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість, акцизним податком операції з ввезення фізичними особами на митну територію України автомобілів легкових, кузовів до них, причепів та напівпричепів, мотоциклів, транспортних засобів, призначених для перевезення 10 осіб i більше, транспортних засобів для перевезення вантажів у митному режимі імпорту.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2142-ІХ розділ ХХІ Прикінцеві та перехідні положення Митного кодексу України доповнено пунктом 9-11, який передбачає, що тимчасово, на період з дня набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України, але не раніше 1 квітня 2022 року, до припинення чи скасування воєнного стану на території України, пропуск та митне оформлення товарів, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України для вільного обігу, здійснюється з урахуванням таких особливостей: звільняються від оподаткування ввізним митом: товари, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України підприємствами для вільного обігу, крім спирту етилового та інших спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива (крім квасу "живого" бродіння), тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; автомобілі легкові, кузови до них, причепи та напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб i більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, які ввозяться громадянами на митну територію України для вільного обігу.

Однак, 01.07.2022 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду окремих пільг з оподаткування» від 21.06.2022 року № 2325-ІХ (далі - Закон № 2325-ІХ), згідно якого внесено зміни до Податкового та Митного кодексів України відповідно до яких, зокрема з 01.07.2022 року втратили чинність: пункт 69.23 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, абзац другий підпункту 1 та підпункти 2 та 4 пункту 911 розділу ХХІ Прикінцеві та перехідні положення МК України; пункти 69.24 та 69.25 підрозділу ХХ Перехідні положення ПК України та абзаци перший, третій та четвертий підпункту 1 пункту 911 розділу ХХІ Прикінцеві та перехідні положення МК України.

Тобто пропуск та митне оформлення товарів, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України для вільного обігу, діяло у період часу з 01.04.2022 рок по 01.07.2022 року.

За приписами статті 4 МК України наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- ввезення товарів, транспортних засобів на митну територію України, вивезення товарів, транспортних засобів за межі митної території України - сукупність дій, пов`язаних із переміщенням товарів, транспортних засобів через митний кордон України у будь-який спосіб у відповідному напрямку;

- випуск товарів - надання митним органом права на користування та /або розпорядження товарами, щодо яких здійснено митне оформлення відповідно до заявленої мети;

- митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

- митні формальності - встановлені цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом та іншими законами України;

- митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку;

- пропуск товарів через митний кордон України - надання митним органом відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України, з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

З наведених норм встановлено, що переміщенням є саме сукупність дій, пов`язаних з переміщенням товарів через митний кордон, тобто поняття переміщення, пропуску та ввезення не є тотожними. Крім того, законом не встановлюється будь-яких стадій операції з ввезення, зокрема не виділяється початок операції ввезення, а тому застосування такої термінології, ототожнення переміщення товарів та їх ввезення відповідачем не ґрунтується на законі.

Наведені п. 9-11 розділу ХХІ Митного кодексу України та підпунктів 69.23 та 69.24 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України також не містять такої умови їх застосування, як переміщення товарів через митний кордон України після 01.04.2022 року. Виходячи зі змісту наведених правових норм, колегія суддів вважає, що ними встановлено терміни застосування передбаченого звільнення від сплати акцизного податку, податку на додану вартість та ввізного мита, а не умови такого застосування.

Згідно з наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, що митні декларації стосувались товарів, які перебували на митному складі, що не передбачає вільного їх обігу, а тому звільнення від оподаткування до таких товарів застосоване бути не може.

Статтею 70 МК України встановлені митні режими. Серед іншого встановлено митний режим імпорту (випуск для вільного обігу) та режим митного складу. Відповідно до ст. 121 МК України митний склад - це митний режим, відповідно до якого іноземні або українські товари зберігаються під митним контролем із умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

У відповідності до ч.ч. 2, 3 ст. 122 МК України для поміщення товарів у митний режим митного складу митного органу подаються митна декларація, товарно-транспортний документ на перевезення та рахунок (інвойс) або інший документ, який визначає вартість товару. Товари, що поміщуються у митний режим митного складу, декларуються митному органу утримувачем митного складу. Розміщення на митному складі товарів, поміщених в інші, ніж митний склад, митні режими (транзиту, тимчасового ввезення, переробки на митній території, експорту, тимчасового вивезення, переробки за межами митної території) для їх зберігання, перевантаження або до завантаження транспортного засобу здійснюється на підставі митної декларації, раніше оформленої відповідно до таких інших митних режимів, або документа, що її замінював, - накладної УМВС (СМГС), накладної ЦІМ (СIМ), накладної ЦІМ/УМВС (ЦИМ/СМГС, CIM/SMGS), книжки МДП (Carnet TIR) тощо. У цьому разі поміщення таких товарів у митний режим митного складу не відбувається. Товари, що вивантажуються на митний склад і призначені для зберігання більше ніж на 90 днів, підлягають поміщенню у митний режим митного складу.

Відповідно до ч. 3 ст. 125 МК України іноземні товари, що зберігаються в митному режимі митного складу, до закінчення строку їх придатності або строків зберігання, установлених частинами першою і другою цієї статті, повинні бути задекларовані для ввезення на митну територію України в іншому митному режимі або реекспортовані.

Відповідно до ст. 126 ч. 1 МК України іноземні товари, поміщені в митний режим митного складу, зберігають статус іноземних товарів.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 129 МК України митний режим митного складу завершується шляхом поміщення товарів, поміщених у цей митний режим, в інший митний режим, що допускається цим Кодексом, а також у випадках, передбачених частиною третьою цієї статті. Митний режим митного складу припиняється митним органом у разі: 1) передачі товарів на склад митного органу у зв`язку із закінченням строків зберігання в режимі митного складу; 2) конфіскації товарів; 3) повної втрати товарів унаслідок аварії або дії обставин непереборної сили, за умови підтвердження факту аварії або дії обставин непереборної сили у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів вважає, що під час перебування іноземних товарів на митному складі за ними зберігається статус іноземних товарів. Митний режим митного складу дійсно не передбачає випуску у вільний обіг. Разом з тим, режим митного складу може бути змінений на інший митний режим, у тому числі і режим імпорту (випуск для вільного обігу).

Відповідно до п. 206.1 ст. 206 ПК України під час ввезення товарів на митну територію України суми податку підлягають сплаті до державного бюджету платниками податку до/або на день подання митної декларації безпосередньо на єдиний казначейський рахунок, крім операцій, за якими надається звільнення (умовне звільнення) від оподаткування.

Пунктом 187.8 статті 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення.

У відповідності до п. 216.4 ст. 216 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення підакцизних товарів (продукції) на митну територію України є дата подання контролюючому органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання контролюючим органом у визначених законодавством випадках.

Відповідно до ст. 278 МК України датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митному органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання митним органом у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.

Наведені норми є тотожними в частині визначення моменту виникнення у платника обов`язку податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України. До моменту подання митної декларації такий обов`язок не виникає, у тому числі і при перебуванні товарів на митному складі.

Колегія суддів встановила, що на момент подання платниками митних декларацій, зазначених у наказі Сумської митниці від 09.12.2022 № 36-дс про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, у період з 13.04.2022 року по 18.04.2022 року були чинними норми п. 9-11 розділу ХХІ МК України та підпунктів 69.23 та 69.24 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, якими операції з ввезення товарів були звільненні від оподаткування податком на додану вартість, акцизним податком та митом.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Верховного Суду від 28.06.2023 року у справі № 160/11478/22, вимоги прийнятого 24.03.2022 року Закону України № 2142-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану», який набрав чинності з дня його опублікування (05.04.2022 року) і яким, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, внесені зміни до ПК України та МК України, та передбачено пільги у вигляді звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з ввезення товарів на митну територію України і ввізним митом товарів незалежно від дати ввезення такого товару на митну територію України, оскільки Закон № 2142-IX не містить часового (темпорального) обмеження щодо дати ввезення товару, а виникнення податкових зобов`язань закон пов`язує саме з датою подання митної декларації, то визначальним (ключовим) аспектом у його застосуванні є саме дата подання митної декларації.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 МК України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України.

Виходячи з викладеного, враховуючи дати подання митних декларацій, колегія суддів дійшла висновку, що не було законних підстав для застосування норм ПК України, чинних до 01.04.2022 року та норм МК України, чинних до 06.04.2022 року щодо оподаткування товарів при ввезенні їх на митну територію України в режимі імпорту.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що висновки відповідача про неналежне виконання посадових обов`язків і вчинення тим самим дисциплінарного проступку є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на законі, а тому правильно визнав протиправним та скасував наказ Сумської митниці від 22.12.2022 року № 43-дс про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Інші доводи апеляційної скарги та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог ч. 6 ст. 139 КАС України немає.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Сумської митниці залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц С.С. Рєзнікова