Справа № 440/3392/23
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/3392/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Довгопол М.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за позовом керівника Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий зміст позовних вимог

Керівник Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в якій просив зобов`язати відповідачів протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Дохідний будинок ( АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Позов обґрунтований тим, що рішенням Полтавської міської ради народних депутатів від 24.02.1993 «Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого 11 сесією міської Ради народних депутатів» надано статус пам`ятників історії і архітектури місцевого значення спорудам згідно додатку, у тому числі будівлі по АДРЕСА_1 , а розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16.07.2021 № 529 затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких внесено будівлю по АДРЕСА_1 . Однак відповідачами, які є власниками квартир у відповідній будівлі, охоронні договори не укладено, звернень до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради щодо укладення охоронного договору не надано, чим порушено інтереси держави у сфері охорони культурної спадщини та що може призвести до псування та зміни зовнішнього вигляду пам`ятки, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби та втрати її матеріальної автентичності.

2. Стислий зміст заперечень відповідача

Відповідачі правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалися.

Водночас відповідачем ОСОБА_1 подано до суду письмові пояснення /а.с. 152 154/, в яких остання просила відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що від укладення охоронного договору не відмовляється, натомість подала письмову заяву до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради про укладення охоронного договору, на яку отримала лист про відмову в укладенні охоронного договору з підстав недостатності наданих документів. Також відповідач звертала увагу на те, що Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1768 від 28.12.2001, регулює питання укладення охоронних договорів саме на пам`ятки культурної спадщини, а не на щойно виявлені об`єкти історії та культури, до яких належить будівля по АДРЕСА_1 , тому вимоги Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради про надання документів, передбачених цим Порядком, є безпідставними. Крім того, зауважувала, що виготовлення облікової документації належить до компетенції уповноваженого органу охорони культурної спадщини Полтавської міської ради, який не забезпечив виготовлення такої документації на будівлю по АДРЕСА_1 , що своєю чергою позбавляє власників можливості укласти охоронний договір за відсутності усіх необхідних документів.

Відповідачем ОСОБА_3 також подано письмові пояснення /а.с. 158 161/, в яких зазначено про вжиття заходів, спрямованих на укладення охоронного договору, зокрема, звернення із заявою до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради про укладення охоронного договору, за наслідками розгляду якої отримано відмову з підстав недостатності наданих документів. Наголошено, що виготовлення необхідних документів вимагає певного часу, а обов`язок складення акту збереження, як частини облікової документації, взагалі покладено на уповноважений орган охорони культурної спадщини, який не забезпечив його виконання. За таких обставин власники будівлі по АДРЕСА_1 не мають можливості укласти охоронний договір за відсутності всіх необхідних документів. Відтак просив відмовити у задоволенні позову.

3. Процесуальні дії по справі

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2023 позовну заяву залишено без руху /а.с. 108/.

03.05.2023 позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано від Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради належним чином засвідчені копії документів на «Дохідний будинок (Будинок Раввіна)» на АДРЕСА_1 , інформацію щодо укладання з відповідачами охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - «Дохідний будинок ( ОСОБА_10 )» на АДРЕСА_1 . /а.с. 117/.

01.09.2023 Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради надіслано до суду лист від 31.08.2023 № 01-11-01-24/1619, в якому повідомлено про неможливість надання документів на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини «Дохідний будинок (Будинок Раввіна)» по АДРЕСА_1 , а також поінформовано, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 23.08.2023 зверталися письмово із заявами про укладення охоронних договорів, у відповідь на які роз`яснено заявникам, що охоронний договір буде укладено за наявності повного пакету документів відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, положень постанови КМУ від 28.12.2001 № 1768. Інші відповідачі з питання укладення охоронного договору або розроблення облікової документації не зверталися /а.с. 151/.

08.09.2023 до суду надійшли письмові пояснення відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

Рішенням 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 в розвиток програми відродження м. Полтави, з метою упорядкування умов експлуатації цінної забудови історико-культурної території центральної частини м. Полтави, на підставі затверджених матеріалів історико-архітектурного опорного плану міста, було доповнено перелік пам`ятників історії та архітектури, затверджений 11 сесією міської Ради народних депутатів, та віднесено до категорії пам`ятників історії та архітектури місцевого значення цінні будинки та споруди, у тому числі будівлю за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 36 -37/.

Відповідно до Узгодженого переліку об`єктів культурної спадщини м. Полтава, взятих на облік, розміщеного за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_1 включено до переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення на підставі рішення 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 «Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого одинадцятою сесією міської Ради народних депутатів» (охоронний номер 77ПО).

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590" /а.с.11-20/ затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких включено Дохідний будинок « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по АДРЕСА_1 , як об`єкт історії та архітектури (п. 22.80).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна /а.с. 23-28/, будівля за адресою: АДРЕСА_1 , включає квартири, які перебувають у приватній власності, зокрема, квартира АДРЕСА_2 у власності ОСОБА_1 ; квартира АДРЕСА_3 у власності ОСОБА_2 ; квартира АДРЕСА_4 у спільній частковій власності ОСОБА_3 (1/3) та ОСОБА_11 (2/3); квартира АДРЕСА_5 у спільній сумісній власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; квартира АДРЕСА_6 у спільній частковій власності ОСОБА_8 (1/2) та ОСОБА_9 (1/2).

Наказом Департаменту культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації "Про укладення охоронних договорів" № 9 від 19 січня 2021 року /а.с. 21/ делеговано структурним підрозділам сфери охорони культурної спадщини міських рад, виконавчих комітетів територіальних громад, повноваження укладати охоронні договори на пам`ятки та щойно виявлені об`єкти культурної спадщини, що розташовані на їх території, в установленому порядку відповідно до чинного законодавства: з власниками (користувачами) або уповноваженими ними органами (особами) незалежно від форм власності на ці об`єкти; з органом охорони культурної спадщини облдержадміністрації (Департаментом культури і туризму облдержадміністрації) у разі, якщо об`єкти безпосередньо перебувають у власності територіальної громади, міста без визначення балансоутримувача пам`яток чи щойно виявлених об`єктів.

Наказом Департаменту культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації від 22 листопада 2021 року №186 "Про укладення охоронних договорів" /а.с. 22/ наказано вважати таким, що втратив чинність, зокрема, наказ Департаменту культури і туризму облдержадміністрації № 9 від 19 січня 2021 року "Про укладення охоронних договорів", та делеговано відповідним структурним підрозділам виконавчих комітетів та рад відповідних сільських, селищних, міських об`єднаних територіальних громад повноваження укладати охоронні договори на пам`ятки та щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини з власниками або уповноваженими ними органами (особами), незалежно від форм власності на ці об`єкти, в установленому порядку відповідно до чинного законодавства.

На звернення Полтавської окружної прокуратури від 12 жовтня 2022 року №55-114-13658вих-22 /а.с. 33-34/ щодо надання відомостей про щойно виявлені об`єкти культурної спадщини, у тому числі Дохідний будинок ( ОСОБА_10 ), Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради листом від 31 жовтня 2022 року № 01-11-01-24/115 /а.с. 35/ повідомив, що Перелік об`єктів культурної спадщини затверджується розпорядженням голови Полтавської ОВА, облікова документація на зазначені щойно виявлені об`єкти культурної спадщини в департаменті відсутня, через відсутність облікової документації звернення власника будівлі щодо укладення охоронного договору з департаментом неможлива, охоронний договір відсутній.

На звернення Полтавської окружної прокуратури від 12 жовтня 2022 року №55-114-13659вих-22 до Полтавської обласної військової адміністрації щодо надання відомостей і копій підтверджуючих документів з питань внесення об`єктів нерухомості, у тому числі Дохідного будинку ( ОСОБА_12 ) до Переліку об`єктів культурної спадщини та ініціювання питання занесення їх до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, складення облікової документації та укладення охоронних договорів на вказані об`єкти, надходження звернень з наведених питань, повідомлення власників пам`яток історії та архітектури про їх обов`язок укласти охоронні договори та щодо виготовлення облікової документації на вищевказані об`єкти культурної спадщини, виявляння фактів проведення будівельних робіт по вищевказаним об`єктам культурної спадщини /а.с. 29-30/, листом Полтавської обласної військової адміністрації від 18 листопада 2022 року /а.с. 31-32/ повідомлено, що відповідно до розпорядження голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590" до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області віднесено, зокрема, Дохідний будинок ( ОСОБА_10 ) за адресою АДРЕСА_1 об`єкт історії та архітектури. Згідно з Порядком виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590, використання коштів на замовлення послуг з виготовлення облікової документації не передбачено. Станом на 24 жовтня 2022 року до Департаменту культури і туризму облвійськадміністрації охоронні договори на об`єкти культурної спадщини на погодження не надходили, облікова документація на розгляд не подавалася.

Полтавська окружна прокуратура листами №55-114-15267вих-22 від 11 листопада 2022 року /а.с.46 - 47/ та №55-114-16778вих-22 від 14 грудня 2022 року /а.с. 66/, направленими Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, просила повідомити власників пам`яток історії та архітектури та уповноважених ними органів рекомендованими листами з повідомленням про вручення щодо необхідності укласти охоронні договори на визначені об`єкти культурної спадщини, зокрема , Дохідний будинок ( ОСОБА_10 ) по АДРЕСА_1 , у місячний строк на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 року №1768. У разі відсутності звернень власників будівлі до Департаменту про укладення охоронного договору пропонувала звернутися до суду з позовними заявами про зобов`язання укласти охоронний договір на вказану пам`ятку культурної спадщини.

Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради надіслано листи: №01-11-01-24/1303 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ( АДРЕСА_7 ) /а.с. 49/, №01-11-01-24/1304 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ( АДРЕСА_8 ) /а.с. 51/, №01-11-01-24/1305 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_1 ( АДРЕСА_9 ) /а.с. 53/, №01-11-01-24/1306 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_2 ( АДРЕСА_10 ) /а.с. 55/, №01-11-01-24/1307 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ( АДРЕСА_11 ) /а.с. 57/, в яких повідомлено адресатам, що згідно з рішенням п`ятнадцятої сесії Полтавської міської ради народних депутатів двадцять першого скликання від 23 лютого 1993 року будинок за адресою: АДРЕСА_1 є пам`яткою історії та архітектури місцевого значення та з метою збереження пам`яткоохоронного статусу об`єкту культурної спадщини будівля за зазначеною адресою розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 взята на облік як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, за видом історії та архітектури. Зауважено, що всі власники або уповноважені ними органи (особи) об`єктів культурної спадщини чи їх частин повинні виготовити облікову документацію (паспорт, облікову картку, історичну довідку, акт збереження та фотофіксацію) та укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір.

Усі вказані листи, надіслані рекомендованими поштовими відправленнями, повернені без вручення із довідкою установи поштового зв`язку про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» /а.с. 68 72/, про що листом Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради №01-11-01-24/67 від 09 січня 2023 року /а.с. 67/ повідомлено Полтавській окружній прокуратурі.

Полтавською окружною прокуратурою направлено Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради повідомлення в порядку частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру №55-114-3873вих-22 від 02 березня 2023 року /а.с. 73/ щодо наявності порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини, а саме: не укладення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення « ОСОБА_13 (Житловий будинок)», який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 36332630), на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 року №1768.

У повідомленні зазначено, що враховуючи, що Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради не звернувся до суду з позовом про зобов`язання власників будівлі укласти охоронний договір, Полтавська окружна прокуратура Полтавської області звертається із відповідним позовом до Полтавського окружного адміністративного суду.

За наведених обставин, посилаючись на статтю 23 Закону України "Про прокуратуру", керівник Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом про зобов`язання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Дохідний будинок (Будинок Раввіна) на АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Правовий висновок про те, що прокурор має право звертатися до суду в інтересах держави у сфері охорони культурної спадщини, викладений, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі №734/519/15-ц, від 17 березня 2021 року у справі №925/3/20, від 09 листопада 2022 року у справі №260/437/21, від 17 листопада 2022 року у справі №640/16767/21.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулюються Законом України "Про охорону культурної спадщини" від 08 червня 2000 року №1805-III /надалі - Закон №1805-III/, у преамбулі якого встановлено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Відповідно до визначень, наведених у статті 1 Закону №1805-III:

об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону.

Пунктом 3 розділу Х Прикінцеві положення Закону №1805-III передбачено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону; а пунктом 5 вказаного розділу визнано таким, що втратив чинність Закон Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1978 р., N 30, ст. 426; 1984 р., N 7, ст. 145) (втратив чинність 12 липня 2000 року).

Відповідно до положень частини третьої статті 17 Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" переліки пам`яток місцевого значення затверджуються виконавчими комітетами обласних, міських (міст республіканського підпорядкування) Рад народних депутатів.

Статтею 23 Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" передбачалось, що підприємства, організації, установи, у власності або користуванні яких перебувають пам`ятки історії та культури, несуть відповідальність за їх схоронність і зобов`язані додержувати правил охорони, використання, обліку і реставрації пам`яток.

Із прийняттям Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08 червня 2000 року №1805-III встановлено, що усі власники пам`яток чи їхніх частин або уповноважені ними органи, незалежно від форм власності на ці пам`ятки, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір /стаття 23 Закону у редакції на дату прийняття Закону/.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони культурної спадщини» від 9 вересня 2010 року N 2518-VI, який набрав чинності 12.10.2010, внесено зміни до Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08 червня 2000 року №1805-III , зокрема, статтю 1 доповнено абзацом двадцять другим такого змісту: "щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону"; а частину першу статті 23 викладено в такій редакції, яка чинна і на час спірних правовідносин - "Усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір".

Отже, із прийняттям Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08 червня 2000 року №1805-III на усіх власників пам`яток чи їхніх частин або уповноважені ними органи, незалежно від форм власності на ці пам`ятки, покладено обов`язок укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір, а з 12.10.2010 (набранням чинності змін, внесених Законом від 9 вересня 2010 року N 2518-VI) відповідний обов`язок мають і власники щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин.

При цьому частиною другою статті 14 Закону №1805-III передбачено, що об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Згідно із пунктом 17 частини першої статті 6 Закону №1805-III укладення охоронних договорів на пам`ятки належить до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій. Водночас пунктом 11 частини 2 статті 6 Закону №1805-III передбачено, що до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону.

Частиною третьою статті 23 Закону №1805-III встановлено, що порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини" Кабінет Міністрів України 28 грудня 2001 року постановою №1768 затвердив Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини /надалі - Порядок №1768/.

Згідно із пунктами 1, 2 Порядку №1768 охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Пунктом 5 Порядку №1768 встановлено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1768 до охоронного договору додаються:

1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни;

2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання;

3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100);

4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності);

5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

ІV. ВИСНОВКИ СУДУ

Аналіз наведеного правового регулювання свідчить про те, що укладання охоронного договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким на власника покладається зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а лише встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму. Охоронний договір, що укладений на підставі статті 23 Закону №1805-III, за висновком, сформульованим у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року у справі №806/1536/18, є адміністративним договором.

Матеріалами справи підтверджено, що рішенням 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 в розвиток програми відродження м. Полтави було доповнено перелік пам`ятників історії та архітектури, затверджений 11 сесією міської Ради народних депутатів, та віднесено до категорії пам`ятників історії та архітектури місцевого значення цінні будинки та споруди, у тому числі будівлю за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 36 -37/.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна /а.с. 23-28/, будівля за адресою: АДРЕСА_1 , включає квартири, які перебувають у приватній власності, зокрема, квартира АДРЕСА_2 у власності ОСОБА_1 ; квартира АДРЕСА_3 у власності ОСОБА_2 ; квартира АДРЕСА_4 у спільній частковій власності ОСОБА_3 (1/3) та ОСОБА_11 (2/3); квартира АДРЕСА_5 у спільній сумісній власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; квартира АДРЕСА_6 у спільній частковій власності ОСОБА_8 (1/2) та ОСОБА_9 (1/2).

Пунктом 3 розділу Х Прикінцеві положення Закону №1805-III передбачено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

За визначенням статті 1 Закону № 1805-ІІІ пам`ятка культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Отже, пам`яткою культурної спадщини є як об`єкти культурної спадщини, які занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, так і об`єкти культурної спадщини, які взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом № 1805-ІІІ до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини" постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 р. N 1760 було затверджено Порядок визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (постанова втратила чинність на підставі Постанови КМ № 452 від 22.05.2019) (далі Порядок № 1760), положення пунктів 2, 3, 5, 6 якого (у редакції на час прийняття) встановлювали, що на кожний об`єкт культурної спадщини, що пропонується відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, складається облікова документація, яка підлягає постійному зберіганню в цьому органі. Занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру без облікової документації не допускається.

Облікова документація на об`єкт культурної спадщини включає облікову картку, його паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану, довідку про майнову цінність об`єкта.

Облікова картка об`єкта культурної спадщини повинна містити його найменування, відомості про розташування, дату утворення, первісне призначення, характер сучасного використання, ступінь схоронності, тип і вид об`єкта, наявність науково-проектної документації, а також стислий опис, фото загального вигляду, план, охоронний номер об`єкта, дату і номер рішення, відповідно до якого об`єкт взято на облік.

Паспорт об`єкта культурної спадщини повинен містити: історичні дані про об`єкт, відомості про його сучасний стан, функціональне використання, роль у навколишньому середовищі, територію, а також про ландшафт, твори мистецтва, результати попередньої оцінки антропологічної, археологічної, естетичної, етнографічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності, про основні археологічні, іконографічні, архівні та бібліографічні матеріали, наявність науково-проектної документації, місце її зберігання та зони охорони. У паспорті зазначаються тип і вид об`єкта культурної спадщини, пропонована чи затверджена категорія пам`ятки, охоронний номер з посиланням на рішення, відповідно до якого пам`ятку взято на державний облік. До паспорта додаються матеріали фотофіксації, генеральний план з позначенням зон охорони, поповерхові плани, розрізи, креслення фасадів (у разі потреби).

Пунктом 9 Порядку № 1760 визначалося, що облікова картка і паспорт об`єкта складаються у чотирьох примірниках, один з яких передається до відповідного центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини, другий зберігається в органі охорони культурної спадщини Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласної чи Київської,

Севастопольської міської держадміністрації, третій - в іншому уповноваженому органі охорони культурної спадщини, четвертий - в органі місцевого самоврядування.

Постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2016 р. № 626 викладено Порядок № 1760 у новій редакції, відповідно до якої пункт 3 Порядку № 1760 передбачав, що облікова документація на об`єкти культурної спадщини, які відповідно до пункту 3 розділу Х Прикінцеві положення Закону України Про охорону культурної спадщини визнаються пам`ятками, включає облікову картку або паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Облікова документація на щойно виявлені об`єкти культурної спадщини включає облікову картку, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Пропозиції щодо включення щойно виявлених об`єктів культурної спадщини до Реєстру подаються не пізніше ніж протягом трьох років з дня їх включення до переліку об`єктів культурної спадщини.

Суд звертає увагу на те, що фактично одночасно із прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 р. N 1760, якою було затверджено Порядок визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 28 грудня 2001 р. N 1768, яким затверджено Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини (далі Порядок № 1768).

Пунктом 6 Порядку № 1768, редакція якого з 28.12.2001 не змінилася, встановлено, що до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Виходячи з того, що Порядком № 1760 передбачалося обов`язкове складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, яка включала: облікову картку; паспорт, до якого додавалися матеріали фотофіксації, генеральний план з позначенням зон охорони, поповерхові плани, розрізи, креслення фасадів (за потреби); коротку історичну довідку; акт технічного стану, довідку про майнову цінність об`єкта, при цьому облікова картка і паспорт об`єкта підлягали складенню у чотирьох примірниках, один з яких передається до відповідного центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини, другий зберігається в органі охорони культурної спадщини Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласної чи Київської, Севастопольської міської держадміністрації, третій - в іншому уповноваженому органі охорони культурної спадщини, четвертий - в органі місцевого самоврядування, укладення охоронного договору фактично вимагало від власника об`єкта культурної спадщини лише проставлення підпису на примірнику договору, оскільки документація на об`єкт культурної спадщини мала зберігатися, зокрема, в уповноваженому органі охорони культурної спадщини.

При цьому суд наголошує, що ані Закон № №1805-III, ані Порядок № 1760, який діяв до 01.06.2019, ані Порядок № 1768 не покладали і не покладають обов`язку скласти документацію на об`єкт культурної спадщини на власника або уповноважений ним орган, натомість Закон № 1805 ІІІ та Порядок № 1768 передбачають лише обов`язок власника укласти охоронний договір.

Наведене також підтверджується положеннями Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого Наказом Міністерства культури України 11.03.2013 № 158 (далі Порядок № 158), пункти 1.2., 1.3. якого до внесення змін наказом Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501 передбачали, що облік об`єктів культурної спадщини - заходи, що здійснюють спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини), спрямовані на виявлення, наукове вивчення, класифікацію, державну реєстрацію об`єктів культурної спадщини. Облік об`єктів культурної спадщини включає: виявлення, обстеження, дослідження, фотофіксацію об`єктів культурної спадщини, підготовку графічних матеріалів (у разі необхідності) та визначення предмета охорони культурної спадщини, складання переліків об`єктів культурної спадщини та облікової документації на ці об`єкти, підготовку подання Міністерству культури України та Кабінету Міністрів України для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр).

Отже, складання облікової документації на об`єкти культурної спадщини відносилось до діяльності з обліку об`єктів культурної спадщини, здійснення якої покладалося на спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

Пункти 4.3., 4.4. Порядку № 158 (до внесення змін наказом Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501 ) визначали, що фінансування робіт із складання облікової картки та паспорта об`єкта культурної спадщини (далі - документи) здійснюється за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах на відповідний рік, та інших джерел, не заборонених законодавством.

Документи на об`єкт культурної спадщини складаються у чотирьох примірниках, один з яких зберігається в Мінкультури України, другий - в органі виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органах охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, третій - у районних державних адміністраціях або у виконавчому органі сільської, селищної, міської ради, четвертий - у розробника документів.

У разі складання документів за кошти власників об`єктів культурної спадщини або уповноважених ними органів (осіб) виготовляється додатковий примірник документів, який зберігається у зазначених осіб.

Таким чином, фінансування робіт із складання облікової картки та паспорта об`єкта культурної спадщини повинно було здійснюватися за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах на відповідний рік, водночас могло здійснюватися за рахунок коштів власників (як інших джерел, не заборонених законодавством), при цьому не було обов`язковим для власника.

Суд бере до уваги, що розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590" /а.с.11-20/ затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких включено Дохідний будинок «Будинок Раввіна» по вул. Гоголя, 8, м. Полтава, як об`єкт історії та архітектури (п. 22.80).

При цьому пункт 3 розділу І Порядку № 158 (у редакції із змінами, внесеними наказом Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501) також передбачає, що система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із взяття на облік об`єкта культурної спадщини, оформлення облікової документації, занесення чи незанесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, інвентаризації об`єктів культурної спадщини, включення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, формування облікових справ та внесення змін до Реєстру (зміна категорії пам`ятки та вилучення пам`ятки з Реєстру).

Згідно з пунктом 10 розділу ІІ Порядку № 501 у тій же редакції уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини у строк, що не перевищує трьох років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку. При цьому за приписами пункту 2 розділу І уповноважений орган - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Отже, складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини відповідно до чинних норм законодавства є обов`язком уповноваженого органу.

Із матеріалів справи слідує, що облікова документація на будівлю за адресою: вул. Гоголя, 8, у м. Полтаві Будинок Раввіна, яка рішенням 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 віднесена до категорії пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, а розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 до щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, відсутня, що підтверджено листом Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради від 31 жовтня 2022 року № 01-11-01-24/115 /а.с. 35/, листом Полтавської обласної військової адміністрації від 18 листопада 2022 року /а.с. 31-32/, надісланими на звернення Полтавської окружної прокуратури.

При цьому у листі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради від 31 жовтня 2022 року № 01-11-01-24/115 визнано, що через відсутність облікової документації звернення власника будівлі щодо укладення охоронного договору з департаментом неможлива. А у листі Полтавської обласної військової адміністрації від 18 листопада 2022 року пояснено, що згідно з Порядком виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590, використання коштів на замовлення послуг з виготовлення облікової документації не передбачено.

Виходячи з викладеного, суд наголошує, що фактично за відсутності облікової документації на будівлю за адресою: вул. Гоголя, 8, у м. Полтаві Будинок Раввіна, укладення охоронного договору на таку будівлю згідно з вимогами Порядку № 1768 неможливе, оскільки відсутні документи, які передбачені пунктом 6 Порядку № 1768, які додаються до договору.

При цьому суд повторює, що складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини не є законодавчо передбаченим обов`язком власника такого об`єкта, натомість належить до сфери компетенції відповідних уповноважених органів.

Покладення ж такого обов`язку на власника об`єкта культурної спадщини у зв`язку з відсутністю коштів у державних органів становитиме надмірний тягар для власника та є фактично непропорційним втручанням у право на мирне володіння своїм майном, яке гарантується фізичним та юридичним особам статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до пунктів 8, 9 розділу ІІ Порядку № 158 про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта уповноважений орган у десятиденний строк з дня прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку надсилає власнику цього об`єкта або уповноваженому(ній) ним органу (особі) відповідне повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення.

Власник об`єкта культурної спадщини або уповноважений(а) ним орган (особа) зобов`язаний вжити заходів щодо укладення охоронного договору у місячний строк з дня отримання повідомлення уповноваженого органу.

Доказів повідомлення власників квартир у будівлі за адресою: АДРЕСА_1 про набуття будівлі правового статусу щойно виявленого об`єкта прокурором не надано.

Суд зважає на те, що згідно з пунктом 2 Порядку № 1768 власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Водночас необхідно враховувати, що відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 1805-ІІІ об`єкти культурної спадщини, що є пам`ятками (за винятком пам`яток, відчуження або передача яких обмежується законодавчими актами України) можуть бути відчужені, а також передані власником або уповноваженим ним органом у володіння, користування чи управління іншій юридичній або фізичній особі за наявності погодження відповідного органу охорони культурної спадщини.

Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна слідує, що право власності на квартири у будівлі АДРЕСА_1 , зареєстровано за відповідачами після прийняття рішення 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993, однак докази набуття права власності ними за погодженням відповідного органу охорони культурної спадщини, а відтак і обізнаності про статус будівлі як об`єкта культурної спадщини, до суду не надано.

Листи Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради на адреси відповідачів, в яких повідомлено, що згідно з рішенням п`ятнадцятої сесії Полтавської міської ради народних депутатів двадцять першого скликання від 23 лютого 1993 року будинок за адресою: АДРЕСА_1 є пам`яткою історії та архітектури місцевого значення та з метою збереження пам`яткоохоронного статусу об`єкту культурної спадщини будівля за зазначеною адресою розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 взята на облік як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, за видом історії та архітектури, також повернені без вручення із довідкою установи поштового зв`язку про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» /а.с. 68 72/.

Таким чином матеріали справи не містять доказів поінформованості власників квартир будівлі по АДРЕСА_1 про пам`яткоохоронний статус вказаної будівлі, а відтак висновок про ухилення їх від укладення охоронного договору є передчасним.

Крім того, суд враховує, що вже після відкриття провадження у справі окремі власники квартир ( ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ) 23.08.2023 звернулися із письмовими заявами до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради про укладення охоронного договору /а.с. 135, 162/, на які отримали листи- відмови в укладенні охоронного договору з підстав відсутності документів, передбачених пунктом 6 Порядку № 1768, тобто тієї документації, яка підлягає виготовленню уповноваженими органами, а не власниками.

Отже, фактично не укладення охоронного договору на будівлю по АДРЕСА_1 є наслідком бездіяльності уповноважених органів із виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини та належного повідомлення власників квартир будівлі про пам`яткоохоронний статус будівлі та обов`язок укласти охоронний договір.

Доказів ухилення власників квартир у будівлі по АДРЕСА_1 від укладення охоронного договору до суду надано. Натомість відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 продемонстровано згоду укласти охоронний договір шляхом надіслання відповідних заяв до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, однак саме останнім відмовлено в укладенні такого договору з підстав відсутності документів, передбачених пунктом 6 Порядку № 1768.

При цьому необхідно зазначити, що незважаючи на те, що статтею 23 Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08 червня 2000 року №1805-III (у редакції, чинній з 12.10.2010) передбачено обов`язок укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір як для власників пам`яток, так і власників щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин, Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини № 1768 регламентує саме процедуру укладення охоронних договорів на пам`ятки, визначаючи у пункті 6, редакція якого з 28.12.2001 не змінилася, необхідні документи, які повинні були складатися на кожний об`єкт культурної спадщини, що пропонувався відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, відповідно до норм законодавства, чинного станом на дату прийняття Порядку № 1768.

Із зміною правового регулювання відповідних відносин норми Порядку № 1768 не зазнали змін, що призводить до ситуації правової невизначеності та недотримання відповідними уповноваженими органами принципу «належного урядування», який полягає, зокрема, у тому, що державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб, у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права; на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення ЄСПЛ у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04).

Виходячи із викладеного, беручи до уваги встановлені судом обставини та нормативне регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги керівника Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про зобов`язання протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Дохідний будинок ( АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768, є передчасними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

При цьому суд наголошує, що за приписами частини 4 статті 23 №1805-III відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Враховуючи положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України та зважаючи на те, що у задоволенні позову відмовлено, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову керівника Полтавської окружної прокуратури (вул. Ляхова, буд. 1, м. Полтава, Полтавська область, 36000, ) в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради (майдан Незалежності, буд. 5, м. Полтава, Полтавська область, 36003, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_12 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_13 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_14 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_13 , РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_15 , РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_15 , РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_15 , РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_8 ( АДРЕСА_16 , РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_9 ( АДРЕСА_16 , РНОКПП НОМЕР_9 ), про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М.В. Довгопол