Справа № 420/19564/23
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 вересня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів, винесення окремої ухвали в порядку ст. 249 КАС України та про розгляд справи №420/19564/23 за правилами загального позовного провадження з викликом сторін,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, в якій просить суд:

- визнати протиправними дії Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, які виразились у зменшенні відсоткового розміру надбавки за особливості проходження служби, який внесено у довідку як 1 % замість 65 % пенсії, який внесено у довідку як 10 % замість 35 % що призвело до зменшення суми грошового забезпечення;

- зобов`язати Одеський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки внести виправлення в оновлену довідку № ЮО 108079 від 07 лютого 2023 року, а саме: відсоток надбавки за особливості проходження служби змінити з 1 % на 65 %; відсоток пенсії змінити з 10% на 35%;

- зобов`язати Одеський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки направити до Головного управління ПФУ в Одеській області виправлену оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2022 року

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

12.09.2023 до суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання, в якому позивач просить суд:

- постановити ухвалу щодо витребування (у найкоротший термін) від Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки доказу (документу), на підставі якого у довідці від 07.02.2023 р. (додаток до позовної заяви № 1) до наказу Міністра оборони України (вих. № 248/9240 від 28 грудня 2018 року) було внесено зміни: відсотковий розмір надбавки за особливості проходження служби зменшено з 65 % до 1 %; відсотковий розмір премії зменшено з 35 % до 10 %.

- відповідно до вимог статті 249 КАС України постановити окрему ухвалу і направити її до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки для вжиття заходів щодо усунення причин та умов що сприяли порушенню закону.

- розглянути можливість про подальший розгляд справи № 240/19564/23 за правилами загального позовного провадження з викликом сторін до суду.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Щодо клопотання про витребування від Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки документів які стали підставою для зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби зменшено з 65 % до 1 % та премії з 35% до 10%.

Відповідно до ч.1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 80 КАСУ учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно приписів ч.ч. 3, 8, 9 ст. 80 КАСУ про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та витребувати від Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки належним чином завірені копії документів, які стали підставою для внесення змін у довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , а саме: зменшення відсоткового розміру надбавки за особливості проходження служби зменшено з 65 % до 1 % та премії з 35% до 10%.

Щодо клопотання про винесення окремої ухвали відповідно до вимог статті 249 КАС України, суд зазначає наступне.

Так, обґрунтовуючи вказане клопотання, позивач посилається на той факт, що оскільки відповідачем не надано до суду відзиву на позовну заяву, тому відповідач зловживає своїми процесуальними правами, що є підставою для притягнення його до відповідальності на підставі ст. 249 КАС України.

Відповідно до ч.ч.2,4 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Згідно з частиною 1 статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Частиною 3 статті 249 КАС України визначено, що суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

У той же час, відповідно до частин 4-6 статті 249 КАС України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання. Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Тобто, окрема ухвала є способом реагування суду на випадки виявлення порушення законності та правопорядку, які не можуть бути усунені ним самостійно при вирішенні адміністративного спору з використанням передбачених адміністративним процесуальним законом засобів.

Окрема ухвала виноситься судом у зв`язку з виявленням під час судового розгляду порушення законності з боку, зокрема, суб`єкта владних повноважень, які не охоплюються предметом спору та не можуть бути усунені шляхом вирішення справи по суті.

При цьому, такі порушення мають негативно впливати на стан суб`єктивних прав та обов`язків особи в публічно-правових відносинах.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що окрема ухвала суду є одним із інструментів механізму стримувань і противаг, превенції вчинення порушень закону, які адміністративний суд не може самостійно усунути шляхом вжиття належних заходів.

З урахуванням наведеного, системний аналіз положень статті 249 КАС України однозначно та чітко свідчить про те, що постановлення судом окремої ухвали слід розглядати саме як право суду, а не як його обов`язок.

Вирішення питання про постановлення окремої ухвали віднесено на розсуд суду, та здійснюється ним з урахуванням, зокрема значущості та/або системного характеру допущених порушень, а також нагального характеру необхідності їх усунення для дієвого відновлення прав особи.

Суд зазначає, що позивачем в заявленому клопотанні про постановлення окремої ухвали не наведено конкретних обставин, які можуть свідчити про те, що дії відповідача носять очевидний протиправний характер та спрямовані навмисно на грубе порушення прав позивача. Більше того, позивач не надав жодних доказів, які б підтверджували обґрунтування його доводів.

Крім того, суд вважає, що в даному випадку при постановлені окремої ухвали на відповідача шляхом вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню чинного законодавства України, буде по свої природі вирішення даного спору по суті.

Розглянувши матеріали справи та подане представником позивача клопотання у порядку статті 249 КАС України, суд не вбачає достатніх підстав для винесення окремої ухвали.

Щодо клопотання про подальший розгляд справи № 240/19564/23 за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, суд зазначає наступне.

Згідно із ч.ч.1,3 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Суд зазначає, що спір у даній справі не відноситься до справ, які згідно ч. 4 ст. 12 КАС України розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею у відзиві на позов чи запереченнях на відповідь на відзив (за умови його подання), не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до п.3 ч.3 ст.44 КАС України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Тобто, у разі необхідності, учасники справи мають право викласти свої пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб у письмовому вигляді, які будуть враховані судом при прийнятті рішення.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з мотивів, наведених позивачем відсутні.

Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка є справою незначної складності та не вимагає проведення судового засідання з повідомлення сторін для повного та всебічного встановлення обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача щодо проведення розгляду справу з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи №420/19564/23 за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.248, 256, 260, 262 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки належним чином завірені копії документів, які стали підставою для внесення змін у довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , а саме: зменшення відсоткового розміру надбавки за особливості проходження служби зменшено з 65 % до 1 % та премії з 35% до 10%.

Витребувані докази необхідно надати до Одеського окружного адміністративного суду у строк до 29.09.2023 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали відповідно до вимог статті 249 КАС України відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи №420/19564/23 за правилами загального позовного провадження з викликом сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Бутенко