Справа № 160/14019/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -
21.06.2023 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.06.2023 №1052к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП в частині, що стосується майора поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.06.2023 року № 382о/с про звільнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 з 12.06.2023 року за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;
- поновити на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 ;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 13.06.2023 по дату винесення судового рішення;
- звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення майора міліції ОСОБА_1 посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області;
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він з 2007 року проходив службу в ОВС, з 07.11.2015 - в Національній поліції України. Наказом начальника Головного управління НП в Дніпропетровській області №382о/с від 12.06.2023 його звільнено з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Позивач зазначає, що підставою для наказу про його звільнення послугував наказ начальника Головного управління НП в Дніпропетровській області № 1052к від 07.06.2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП, який був виданий відповідно до висновків службового розслідування, проведеного дисциплінарною комісією ГУНП в Дніпропетровській області за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493. Позивач наполягає, що накази відповідача № 1052к від 07.06.2023 в частині щодо нього та №382 о/с від 12.06.2023є протиправними, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, він не допускав порушення службової дисципліни, висновок службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є необ`єктивними, необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним, фактичним обставинам. Позивач зазначає, що він за час служби в поліції завжди добросовісно та професіонально відносився до виконання покладених на нього обов`язків. Твердження відповідача щодо не проведення об`єктивної та повної перевірки за заявами, зареєстрованими до ЄО за №7042 від 24.04.2023, № 7506 від 02.05.2023, № 7639 від.04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023, № 4802 від 20.03.2023 є безпідставними, оскільки за всіма зазначеними заявами та повідомленнями ним здійснювалась належна перевірка, були зібрані матеріали перевірки, на підставі яких було складено, погоджено з заступником начальника СКП ВП № 4 ГУНП та затверджено начальником ВП№ 4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області висновки про закінчення перевірки. Жодних порушень ст.15 та ст.19 Закону України «Про звернення громадян» ним допущено не було. Необґрунтованим та безпідставним вважає і висновок про його неналежну організацію роботи по протидії незаконного обігу наркотичних речовин, щодо невиконання пункту 12 розділу 2 Посадової інструкції. Докази його вини відсутні у скоєні дисциплінарного проступку відсутні. З огляду на викладені обставини, вважає, що його звинувачення в порушенні Закону України «Про Національну поліцію», вимог Дисциплінарного статуту, Присяги поліцейського, нормативно-правових актів та наказів керівництва законів та нормативних актів є декларативними та надуманими, оскільки жодного із зазначених у Висновку службового розслідування порушень ним допущено не було, що у сукупності свідчить про протиправність притягнення його до дисциплінарної відповідальності, незаконності звільнення та наявності підстав для поновлення на займаній посаді та стягнення з відповідача середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Позивачем заявлено витребування у відповідача додаткових доказів та про виклик свідків, однак без обґрунтування, які обставини щодо предмету доказування ці особи можуть підтвердити або спростувати, у зв`язку із чим клопотання про виклик свідків залишено без задоволення.
Ухвалою суду від 26.06.2023 витребувано у відповідача - Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області: докази з їх документальним підтвердженням, що стали підставою для прийняття наказів, що оскаржуються; засвідчену належним чином копію наказу про призначення позивача на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; посадову інструкцію із зазначенням функціональних обов`язків оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції; засвідчену копію послужного списку позивача; засвідчені належним чином копії матеріали службового розслідування, проведеного за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № 1,2,3,4 цього ж районного управління поліції; засвідчену копію доповідної записки УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № 1,2,3,4 цього ж районного управління поліції»; засвідчені копії матеріалів перевірки за заявами, зареєстрованими до ЄО за №7042 від 24.04.2023, №7056 від 02.05.2023, №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, №7442 від 01.05.2023, №4802 від 20.03.2023;довідку про обчислення середньої заробітної плати за два останні місяці перед звільненням позивача відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
30.06.2023 від позивача засобами поштового зв`язку надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.07.2023 у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.
27.07.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало порушення ним службової дисципліни, що встановлено матеріалами службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП від 31.05.2023 № 1199, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за відомостями вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493. Відповідач зазначає, що у ВП №4 Криворізького РУП ГУНП виявлені факти порушення вимог наказу НП України від 12.10.2018 №945 «Про затвердження переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України». В усіх, без винятку витягах з посадових інструкцій оперативних працівників, закріплених за лініями роботи або з розкриття окремих видів кримінальних правопорушень, не зазначено гриф обмеженого доступу, незважаючи на те, що посадові інструкції з грифом «для службового користування». Перевіркою стану протидії наркозлочинності (за лінією роботи закріплено майора поліції М.Харченка) на території обслуговування ВП № 4 Криворізького РУП встановлено, що у п.р. за жодною інформацією або рапортом поліцейським сектору дізнання або слідчого відділенням ВП не відкрито жодного кримінального провадження. Також, встановлено факти передчасного списання оперуповноваженим майором поліції М.Харченком до ВП матеріалів ЄО без проведення будь-якої перевірки. Перевіркою журналів вихідних та внутрішніх несекретних документів № 868, 894/2, 905/3 встановлено, що від майора поліції М. Харченка ініціативних рапортів щодо виявлення, розкриття злочинів та правопорушень, не надходило. Позивачем у ході службового розслідування надавались пояснення. Однак, надані довідки про результати роботи кримінальної поліції за 3 місяці 2023 року в частині вилучення з незаконного обігу наркотичних речовин та зброї не підписані керівництвом ВП № 4 Криворізького РУП та не зареєстровані. З урахуванням викладеного, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що вказані вчинки дискредитують звання рядового і начальницького складу Національної поліції України, майор поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне зі званням поліцейського, оскільки скоїв проступок, який суперечать покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підривають довіру до них як до правоохоронців та носіїв влади, а також унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків поліцейського. Відповідачем також зауважено, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції. Кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог Дисциплінарного статуту, нормативних актів. ОСОБА_1 , склавши Присягу, добровільно взяв на себе вказані зобов`язання і був обізнаний, що за порушення цих вимог його буде притягнуто до дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби. За таких обставин, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ГУНП діяло в межах повноважень, у спосіб та у порядку, передбаченому чинним законодавством, тому позовні вимоги є безпідставними та не обґрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
До відзиву відповідачем долучено витребувані докази.
09.08.2023 позивачем подано відповідь на відзив, в якій зазначає не погодження з доводами відповідача, вказуючи, що відзив жодним чином не спростовує обставин, зазначених у позові, а містить цитування висновку службового розслідування. Додатково зауважує, що при проведенні службового розслідування відповідачем в порушення Порядку 893 не дотримано зазначених вимог, не проведено повного та об`єктивного дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, наявності дисциплінарного проступку, не встановлено обставин, за яких він був скоєний, а також те, чи мали вони місце взагалі: час, місце, спосіб, мотив та не дослідив відомості про особу поліцейського і виніс при цьому рішення про притягнення його до самого сурового виду дисциплінарної відповідальності звільнення. Крім того, перелічені у відзиві порушення жодним чином не стосуються позивача. Позивач наполягає, що порушень службової дисципліни не допускав, за три останні роки не мав жодного дисциплінарного стягнення.
Відповідач своїм правом наподання заперечень не скористався.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 07.05.2007 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - склав присягу працівника Національної поліції України (а.с.78 т.1) та продовжив службу в Національній поліції України; з 22.02.2021 - на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, має спеціальне звання «майор поліції» (згідно із послужним списком, а.с.118-126 т.2).
12.05.2023, 15.05.2023 та 16.05.2023 поліцейськими УГІ ГУНП на підставі наказу Головного управління від 12.01.2022 №55, а також на виконання завдань, визначених у протоколі наради керівництва ДГІ НП України від 15.03.2023 №6, спільно з поліцейськими Дніпропетровського управління внутрішньої безпеки ДВБ НП України проведено заходи щодо перевірки організації службової діяльності у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції №1 (Довгинцівський), №2 (Металургійний), №3 (Покровський), №4 (Саксаганський) цього ж районного управління поліції, в результаті яких встановлено, що керівництвом та окремими поліцейськими відповідних підрозділів кримінальної поліції належна увага вказаному напрямку службової діяльності не приділялась, унаслідок чого мають місце недоліки та порушення, які вказані доповідній записці від 29.05.2023 №50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та підпорядкованих йому ВП №1-4»(а.с.175-179 т.1).
31.05.2023 начальником управління Головного інспекції ГУНП в Дніпропетровській області О.Таран рапортом на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області А.Щадило (а.с.107 т.1) за відомостями у доповідній записці від 29.05.2023 №50/1-493 ініційовано проведення службового розслідування.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1199 від 31.05.2023 «Про організацію проведення службового розслідування» (а.с.106 т.1) призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № № 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління поліції».
01.06.2023 в рамках службового розслідування оперуповноваженим сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького РУПГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 надано письмові пояснення (а.с.191 т.1).
07.06.2023 затверджено Висновок за результатами службового розслідування за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № № 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління поліції» (а.с. 84-95 т.1).
Відповідно до Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 07.06.2023, члени дисциплінарної комісії дійшли, що факти порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Криворізького РУП ГУНП, що призвели до виявлених порушень, вказаних у доповідній записці УГІ ГУНП від 29.05.2023 № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції №№ 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління поліції», вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП дисциплінарні проступки вважати встановленими (п.1 Висновку), та пропонують (п.9 Висновку) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 12 розділу 2 посадової інструкції № 45.4/2-204дск, Присяги поліцейського, що виразилось у не проведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами, зареєстрованими до ЄО за № 7042 від 24.04.2023, № 7506 від 02.05.2023, №7639 від 04.05.2023, № 7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023, № 4802 від 20.03.2023, неналежній організації роботи по протидії незаконному обігу наркотичних речовин, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, застосувати до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0046935) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
З матеріалів Висновку службового розслідування від 07.06.2023 встановлено наступне.
«У ВП №4 Криворізького РУП ГУНП виявлені факти порушення вимог наказу НП України від 12.10.2018 №945 «Про затвердження переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України».
В усіх, без винятку витягах з посадових інструкцій оперативних працівників, закріплених за лініями роботи або з розкриття окремих видів кримінальних правопорушень, не зазначено гриф обмеженого доступу, незважаючи на те, що посадові інструкції з грифом «для службового користування». При порівнянні самих інструкцій з витягами встановлено, що вони ідентичні.
У справі контрольно-спостережного провадження (№220н/т від 08.01.2023) «Щодо організації роботи з попередження та розкриття злочинів, пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів на території Саксаганського району м. Кривого Рогу», витяги з посадових інструкцій оперуповноваженого СКП ВП майора поліції М.Харченка та оперуповноваженого СКП ВП майора поліції М.Торовського без зазначення грифу секретності.
Аналогічні порушення виявленні при перевірці СКСП № 167н/т від 02.02.2021, № 170н/т від 10.03.2021, № 201н/т від 20.01.2022, № 202н/т від 20.01.2022.
Крім цього, вищезазначені СКСП ведуться у порушення вимог п. 22 розділу VI «Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої Наказом МВС України від 05.05.2016 № 07.
Перевіркою стану протидії наркозлочинності (за лінією роботи закріплено майорів поліції М. Харченка та М. Торовського) на території обслуговування ВП № 4 Криворізького РУП встановлено, що у п. р. за жодною інформацією або рапортом поліцейським сектору дізнання або слідчого відділенням ВП не відкрито жодного кримінального провадження.
Так, оперуповноваженим СКП ВП майором поліції М. Харченком у п. р. встановлено лише 2 осіб причетних до кримінальних правопорушень даної категорії, отримано всього 1 інформацію від джерела оперативної інформації (без результату), крім цього справи оперативного обліку за вказаною інформацією відсутні.
Встановлені факти передчасного списання до справи ВП матеріалів ЄО, без проведення будь-якої перевірки.
Оперуповноваженим СКП ВП майором поліції М.Харченком без проведенням належної перевірки, висновком списано до справи ВП повідомлення ОСОБА_2 про те, що на вулиці Светлова у м. Кривий Ріг, виявлено автомобіль «ВАЗ 2104», н. з. НОМЕР_1 , з якого продавали наркотичні речовини (ЄО ВП від 24.04.2023 № 7042).
Ужитими поліцейськими УП ГУНП заходами, матеріали перереєстровано до ЄО ВП за № 8188, 8191, 8192, 8194 та 8195 і організовано проведення відповідної перевірки.
Крім цього, встановлені факти не проведення належної перевірки та списання висновками матеріалів до справи ВП встановлені під час розгляду оперуповноваженим СКП ВП майором поліції М. Харченком повідомлень громадян, що зареєстровані до ЄО ВП за № 7506 від 02.05.2023 №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від01.05.2023 № 4802 від 20.03.2023.
Керівництвом ВП не організовано належну взаємодію оперативних та слідчих підрозділів щодо виконання доручень про проведення слідчих (розшукових) дій.
Перевіркою журналів вихідних та внутрішніх несекретних документів № 868, 894/2, 905/3 встановлено, що у п. р. від капітана поліції В.Зашколи, майора поліції М.Торовського та майора поліції М. Харченка ініціативних рапортів щодо виявлення, розкриття злочинів та правопорушень, не надходило.
Опитаний під час службового розслідування оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що він закріплений за лінією роботи по протидії наркозлочинності на території Саксаганського району м. Кривого Рогу. У поточному році ним, спільно з майором поліції ОСОБА_3 , розкрито за особистою ініціативою 2 кримінальних правопорушення за ст. 307 КК України, а також за ч. 2 ст. 310 та ст. 309 КК України. За 4 місяці 2023 року особовим складом СКП ВП № 4 Криворізького РУП проведено 10 санкціонованих обшуків, з яких 7 обшуків проведені його групою.
Щодо відомостей у доповідній записці про проведення неналежної перевірки за матеріалами ЄО ВП № 4 Криворізького РУП від 24.04.2023 № 7042, яке було перереєстроване з позначкою передчасне списання, останній пояснив, що вказаний матеріал він отримав на розгляд на третій день після реєстрації, у якому малась інформація по «гарячим слідам», яка у подальшому не підтвердилась.
Також майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що ініціативні рапорти ним направлялись до СВ ВП № 4 Криворізького РУП, про що свідчать розкриті вищевказані кримінальні провадження та проведені обшуки.
Останній до свого пояснення додав 2 довідки, щодо результатів роботи кримінальної поліції за 3 місяці 2023 року в частині вилучення з незаконного обігу наркотичних речовин та зброї, на 1 та 4 аркушах відповідно.
Слід зазначити, що вищевказані довідки не підписані керівництвом ВП № 4 Криворізького РУП та не зареєстровані».
З урахуванням викладеного, дисциплінарна комісія вважає, що вказані вчинки дискредитують звання поліцейського, майор поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне зі званням поліцейського, оскільки скоїв проступки, які суперечать покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підривають довіру до нього як до правоохоронців та носіїв влади, а також унеможливлюють подальше виконання ним обов`язків поліцейського.
07.06.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» (а.с. 79-82т.1).
Згідно з пунктом 7 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 07.06.2023 №1052к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 12 розділу 2 посадової інструкції № 45.4/2-204дск, Присяги поліцейського, що виразилось у не проведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами, зареєстрованими до ЄО за № 7042 від 24.04.2023, № 7506 від 02.05.2023, № 7639 від 04.05.2023, № 7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023, № 4802 від 20.03.2023, неналежній організації роботи по протидії незаконному обігу наркотичних речовин, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0046935) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до власноручного підпису (а.с.82т.1) позивач ознайомлений з наказом від 07.06.2023 №1052к 09.06.2023.
12.06.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 382 о/с (а.с.83) про звільнення майора поліції ОСОБА_1 (0046935) оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №4 Криворізького районного управління поліції з 12.06.2023 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 07.06.2023 №1052к.
З вказаним наказом №382 о/с від 12.06.2023 позивач ознайомлений 12.06.2023, що підтверджується його власноручним підписом (а.с.83т.1).
Не погодившись зі звільненням зі служби та прийнятими наказами, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII в редакції на час спірних правовідносин).
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:1) забезпечення публічної безпеки і порядку;2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;3) протидії злочинності;4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
За змістом частини першої, четвертої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
З метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила №1179).
Відповідно до пункту 1, пункту 2 розділу І Правил № 1179 ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Пунктом 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, в редакції на час спірних відносин).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України. Обмеження прав поліцейського не допускається, крім випадків, визначених законом (частина четверта, п`ята цієї статті Статуту).
Відповідно до частини шостої статті 1 Дисциплінарного статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право:1) на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб;2) вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання;7) ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення;8) робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;9) на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників;10) на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини третьої, п`ятої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частини перша, друга статті 13 Статуту).
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час спірних правовідносин, розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (частина перша статті 27 Статуту).
Частинами третьою, п`ятою та шостою статті 26 цього Статуту унормовано, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях. За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893, в редакції на час спірних відносин).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку №893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень розділу VI Порядку №893 висновок службового розслідування є підсумковим документом службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (частина друга статті 29 Статуту).
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку. Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду.
Отже, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення зі служби в поліції.
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування, яке проводиться з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №382 о/с від 12.06.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.06.2023 №1052к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 07.06.2023 та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 07.06.2023.
За вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 12 розділу 2 посадової інструкції № 45.4/2-204дск та Присяги поліцейського.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вважає за необхідне наголосити, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.
Саме з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, проводиться службове розслідування, яке полягає у зборі, перевірки та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського та яке має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (яких) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
При цьому, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає виключно у разі вчинення безпосередньо ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання саме ним службової дисципліни, і такі обставини щодо вчинення цією особою дисциплінарного проступку встановлюються у ході службового розслідування щодо особи порушника.
Однак, досліджені судом матеріали службового розслідування, висновки якого полягли в основу оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, не свідчать про доведеність відповідачем вини останнього у вчиненні дисциплінарного проступку, несумісного зі званням поліцейського, що підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, а також унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського.
Висновком службового розслідування від 07.09.2023 в порушення положень пункту 4 розділу VI Порядку №893 не встановлено обставин, за яких скоєний дисциплінарний проступок, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим; крім цього, висновок не містить пояснень інших осіб, яким відомі обставини справи, ураховуючи той факт, що позивачем надавались пояснення та вказувались факти, які потребували перевірки, а також відсутні відомості, що характеризують оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень.
За таких обставин, службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Зазначене є порушенням з боку відповідача Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а також Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.
Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
За змістом висновку службового розслідування щодо оперуповноваженого СКП ВП майора поліції М.Харченком встановлено, що витяги з посадових інструкції без зазначення грифу секретності; за жодною інформацією або рапортом поліцейським сектору дізнання або слідчого відділенням ВП не відкрито жодного кримінального провадження; у поточному році встановлено лише 2 осіб причетних до кримінальних правопорушень даної категорії, отримано всього 1 інформацію від джерела оперативної інформації (без результату), крім цього справи оперативного обліку за вказаною інформацією відсутні; без проведенням належної перевірки списано до справи ВП повідомлення ОСОБА_2 (ЄО ВП від 24.04.2023 № 7042); встановлені факти не проведення належної перевірки та списання матеріалів до справи ВП повідомлень громадян, що зареєстровані до ЄО ВП за № 7506 від 02.05.2023 №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від01.05.2023 № 4802 від 20.03.2023, а також перевіркою журналів вихідних та внутрішніх несекретних документів № 868, 894/2, 905/3 встановлено, що у поточному році від майора поліції М.Харченка ініціативних рапортів щодо виявлення, розкриття злочинів та правопорушень, не надходило.
Разом з цим, належних доказів висновкам щодо позивача про те, що витяги з посадових інструкції без зазначення грифу секретності, відповідачем не надано, матеріали справи не містять.
Твердження у висновку службового розслідування про те, що «за жодною інформацією або рапортом поліцейським сектору дізнання або слідчого відділенням ВП не відкрито жодного кримінального провадження» не може стосуватись позивача, оскільки він перебував на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції.
Отже, пояснення позивача за своїм змістом містили відомості, які потребували підтвердження або спростування, тобто певної перевірки.
Однак, як вбачається з висновку службового розслідування, пояснення позивача вказані у ньому, проте не враховані, жодних перевірок вказаним у поясненнях позивачем обставинам відповідачем не здійснено, пояснення інших осіб (зокрема, слідчого (слідчих) СВ ВП №4, заступника начальника СКП ВП №4), яким могли бути відомі обставини, зазначені позивачем у поясненнях (в т.ч. щодо санкціонованих обшуків, розкритих кримінальних правопорушень, повідомлень про підозру, ініційованих рапортів до СВ ВП №4), відсутні, не надано таких доказів відповідачем і підчас судового розгляду.
Також, ані під час проведення службового розслідування, ані в ході розгляду справи відповідачем не зазначено, яким чином комісія дійшла висновку про неналежність перевірки та передчасність списання до справи ВП повідомлень громадян, що зареєстровані до ЄО за № 7506 від 02.05.2023, №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023 № 4802 від 20.03.2023.
Суд зазначає, що матеріали службового розслідування не містять даних про проведення перевірки комісією матеріалів ЄО за №7506 від 02.05.2023, №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023 № 4802 від 20.03.2023, окрім їх фактичного перелічення у висновку.
Матеріали службового розслідування не містять і даних про перереєстрацію повідомлень, що зареєстрованих до ЄО за № 7506 від 02.05.2023 №7639 від 04.05.2023, №7677 від 05.05.2023, № 7442 від 01.05.2023 № 4802 від 20.03.2023, для їх повторної перевірки, не наданих таких доказів і під час судового розгляду.
Водночас, з матеріалів справи вбачається, що згідно із рапортом о/у СКП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М.Харченка на ім`я начальника ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотова позивач доповів про проведену перевірку за повідомленням, що зареєстроване до ЄО ВП за № 7506 від 02.05.2023, та просив вказівок по суті рапорту (а.с.29 т.1). Висновок про закінчення перевірки по матеріалу ЖЄО від 02.05.2023 №7506 погоджений з заступником начальника СКП ВП №4 ГУНП в Дніпропетровській області О.Скринником та затверджений начальником ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотовим (а.с.28 т.1).
Згідно із рапортом о/у СКП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М.Харченка на ім`я начальника ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотова позивач доповів про проведену перевірку за повідомленням, що зареєстроване до ЄО ВП за № 7639 від 04.05.2023, та просив вказівок по суті рапорту (а.с.33 т.1). Висновок про закінчення перевірки по матеріалу ЄО від 04.05.2023 №7639 погоджений з заступником начальника СКП ВП №4 ГУНП в Дніпропетровській області О.Скринником та завтерджений начальником ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотовим (а.с.30 т.1).
Згідно із рапортом о/у СКП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М.Харченка на ім`я начальника ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотова позивач доповів про проведену перевірку за повідомленням, що зареєстроване до ЄО ВП за № 4802 від 20.03.2023, та просив вказівок по суті рапорту (а.с.36-37 т.1). Висновок про закінчення перевірки по матеріалу ЄО від 20.03.2023 №4802 погоджений з заступником начальника СКП ВП №4 ГУНП в Дніпропетровській області О.Скринником та затверджений начальником ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотовим (а.с.34 т.1).
Згідно із рапортом о/у СКП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М.Харченкана ім`я начальника ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотова позивач доповів про проведену перевірку за повідомленням, що зареєстроване до ЄО ВП за № 7442 від 01.05.2023, та просив вказівок по суті рапорту (а.с.39-40 т.1). Висновок про закінчення перевірки по матеріалу ЄО від 01.05.2023 №7442 погоджений з заступником начальника СКП ВП №4 ГУНП в Дніпропетровській області О.Скринником та затверджений начальником ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотовим (а.с.38 т.1).
Згідно із рапортом о/у СКП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М.Харченка на ім`я начальника ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотова позивач доповів про проведену перевірку за повідомленням, що зареєстроване до ЄО ВП за № 7677 від 05.05.2023, та просив вказівок по суті рапорту (а.с.42-43 т.1). Висновок про закінчення перевірки по матеріалу ЖЄО від 05.05.2023 №7677 погоджений з заступником начальника СКП ВП №4 ГУНП в Дніпропетровській області О.Скринником та затверджений начальником ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Д.Федотовим (а.с.41 т.1).
Отже, відповідачем не обґрунтовано та не доведено висновку про неналежність перевірки та передчасність списання до справи ВП вказаних повідомлень громадян.
Поряд з цим, на переконання суду, сам факт передчасного списання до справи ВП матеріалу ЄО № 7042 від 24.04.2023 та ініціювання з цього приводу перереєстрації даного матеріалу до ЄО за №8189 від 13.05.2023, не доводить вчинення позивачем діяння, несумісного зі званням поліцейського, а відтак не є самостійною підставою для висновку про вчинення поліцейським дій, що дискредитують орган поліції та подальшу несумісність із проходженням служби.
За таких обставин, службовим розслідуванням встановлені обставини, які не підтверджені та не перевірені належним чином, що засвідчує неповноту проведеної щодо позивача службової перевірки, без об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок.
З огляду на викладене, матеріалами службового розслідування не доведено наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, про який йдеться у висновку службового розслідування, не було визначено, які саме дії (бездіяльність) позивача призвели до негативних наслідків, не доведено і порушення позивачем Присяги поліцейського.
Констатуючи про вчинення позивачем дисциплінарного проступку відповідачем конкретно не зазначено та не доведено відповідними доказами, які саме дії позивача кваліфіковано відповідачем як такі, що дискредитують звання працівника поліції та підривають довіру до органів Національної поліції України.
Крім того, суд звертає увагу, що до позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, та вважає, що такий вид стягнення не є співмірним.
З огляду на викладені обставини у сукупності з наданими сторонами доказами, звільнення позивача зі служби в поліції у спірних правовідносинах відбулось не на підставі та не у спосіб, що передбачений чинним законодавством, тому наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.06.2023 №1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» в частині щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню.
Враховуючи, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.06.2023 №382 о/с прийнято з метою реалізації наказу від 07.06.2023 №1052к, він також підлягає скасуванню як протиправний.
Щодо вимог позивача про поновлення на попередній посаді, суд зазначає наступне.
Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Законом України «Про Національну поліцію»№580-VII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.
За приписами частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Суд звертає увагу, що визнання протиправним та скасування акта індивідуальної дії (наказу про звільнення) має наслідком його недійсність з моменту прийняття. Тобто такий акт індивідуальної дії від моменту прийняття не породжує жодних правових наслідків, крім тих, що пов`язані з його скасуванням.
Таким чином, встановлення судом факту незаконного звільнення поліцейського і, як наслідок, поновлення його на службі, є нерозривними складовими одного процесу із захисту порушеного права, що співпадають у часі.
Відповідно до положень статті 241-1 Кодексу законів про працю України строки виникнення і припинення трудових прав та обов`язків обчислюються роками, місяцями, тижнями і днями. Коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк.
Таким чином, працівник вважатиметься звільненим з наступного дня після того дня, з якого починається строк звільнення.
Відповідно до пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 №58, днем звільнення вважається останній день роботи.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що поновлення на службі незаконно звільненого поліцейського повинно відбуватись з дня, наступного за днем звільнення.
Враховуючи, що день звільнення вважається останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області днем, наступним за днем звільнення, тобто з 13.06.2023.
Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Обчислення середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження проводиться відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі Порядок №100).
Відповідно до абзацу 4 пункту 2 Порядку №100 у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.
Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ. Ця норма є бланкетною та обумовлює існування спеціального нормативно-правового акту для унормування порядку (механізму) нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським.
Згідно пунктом 9 Розділу 1 Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.
Відповідно до абзацу 1 пункту 6 Розділу III Порядку №260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.
Зі змісту Порядку №260 грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.
Отже, при визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, необхідно застосовувати норми Порядку № 260, беручи до уваги кількість календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 815/6557/16, від 09 квітня 2020 року у справі № 540/426/19, від 26 квітня 2019 року і у справі №815/1829/17.
При цьому, розрахунок середньоденної заробітної плати повинен здійснюватися відповідно до Порядку №100 з урахуванням положень Порядку №260 в частині застосування при такому розрахунку саме календарних днів відповідного місяця.
Відповідно до пункту 5 Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Пунктом 8 Порядку №100 визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Згідно з наданої суду довідки ГУНП в Дніпропетровської області від 14.07.2023 №2053 (а.с.78 т.1) грошове забезпечення позивача станом на день звільнення складало:
- посадовий оклад: квітень 2023 року 2400,00 грн., травень 2023 року - 2400,00 грн.;
- оклад за спеціальним званням: квітень 2023 року 2000,00 грн., травень 2023 року - 2000,00 грн.;
- надбавка за стаж служби в поліції: квітень 2023 року 1320,00 грн., травень 2023 року 1497,42 грн.;
-надбавка за специфічні умови проходження служби: квітень 2023 року 2288,00 грн., травень 2023 року 2358,97 грн.;
Суд зазначає, що період вимушеного прогулу позивача складає 98 днів та обраховується, починаючи з першого дня після звільнення - з 13.06.2023 по день прийняття рішення суду про поновлення позивача на роботі, тобто по 18.09.2023.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 15 лютого 2019 у справі №826/6583/14, суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів. Крім того, справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, а суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.
Отже, стягненню підлягає сума середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без утримання податків та інших обов`язкових платежів.
Згідно із пунктами 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем не доведено правомірності своїх рішень у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України, суд зазначає, що позивач у справі, що розглядається, звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір останнім сплачено не було, а отже відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.06.2023 №1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» в частині щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.06.2023 № 382о/с.
Поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 13.06.2023.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 4 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова