Справа № 520/1983/23
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 р. Справа № 520/1983/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Русанової В.Б. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 (суддя Мороко А.С.; м. Харків) по справі № 520/1983/23

за позовом Головного управління Національної поліції в Харківській області

до ОСОБА_1

про стягнення суми,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Національної поліції в Харківській області звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 в якому просило суд стягнути з відповідача на його користь грошові кошти у сумі 8 065 (вісім тисяч шістдесят п`ять) грн. 54 коп.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.02.2023 позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення суми - залишено без руху. Надано позивачу термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 2147,20 грн; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин його пропуску.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху доставлена позивачу на електронну пошту 13.02.2023, що підтверджується електронною роздруківкою.

На виконання вимог ухвали суду позивач подав заяву, в обґрунтування якої зазначив, що враховуючи зміни у законодавстві можна дійти висновку, що законодавець передбачив можливість особи після звільнення звернутися до суду із позовом щодо проходження, звільнення зі служби протягом 6 місяців (подавши відповідну заяву про визнання поважними пропущення місячного строку та поновлення строку на звернення). І тільки після закінчення максимально можливого строку на звернення до адміністративного суду у шість місяців у суб`єкта владних повноважень виникає право звернутися до суду, яке він може реалізувати протягом 3 місяців. Таким чином, законодавець свідомо у пункті 8 частини 4 статті 169 КАС України передбачив відсильну норму не до частини 5 статті 122 КАС України, не до частини 2 та 5 статті 122 КАС України, а тільки до частини 2 статті 122 КАС України, а тому у постановах Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі № 420/9673/20 зазначено, що суб`єкт владних повноважень має право звертатися до суду про стягнення грошових коштів після закінчення шестимісячного строку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення суми - повернуто позивачу.

Позивач, не погодившись з ухвалою суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, оскільки повертаючи позов, дійшов помилкового висновку щодо тримісячного строку звернення до суду з цим позовом з моменту винесення наказу про звільнення від 30.04.2022 № 227 о/с.

Звертає увагу, що законодавець у п. 8 ч. 4 ст. 169 КАС України передбачив відсилочну норму не до частини 5 статті 122 КАС України, не до частин 2 та 5 статті 122 КАС України, а тільки до частини 2 статті 122 КАС України.

Отже, КАС України передбачено можливість особи після звільнення звернутися до суду із позовом щодо проходження, звільнення зі служби протягом 6 місяців, а тому після закінчення цього строку у суб`єкта владних повноважень відповідач має право звернутися до суду, яке він може реалізувати протягом 3 місяців.

Натомість, суд першої інстанції помилково вважав, що у спірних правовідносинах належить застосовувати ч. 5 статті 122 КАС України.

Просить врахувати постанови Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 826/14908/18 та від 12.05.2022 у справі № 420/9673/20, в яких зазначено, що суб`єкт владних повноважень має право звертатися до суду про стягнення грошових коштів після закінчення шестимісячного строку.

Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі ст. 311, 312 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, з таких підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач з порушенням встановленого законодавством строку звернувся до суду з позовом, не усунув його недоліки, встановлені ухвалою суду від 07.02.2023, оскільки не подав заяву про поновлення строку звернення до суду. Натомість, твердження позивача, викладені в заяві суд першої інстанції визнав безпідставними.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами пункту 8 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу.

Приписами частини третьої статті 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як зазначено в позовній заяві, капітан поліції ОСОБА_1 звільнений зі служби в поліції Наказом ГУНП в Харківській області від 30.04.2022 за № 227о/с, підставою для стягнення коштів є Наказ ГУНП в Харківській області від 30.04.2022, яким до відповідача застосоване дисциплінарне стягнення за безпідставну відсутність на службі.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За таких обставин, з 30.04.2022 у ОСОБА_1 виникло право у місячний строк на оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на якому ґрунтуються вимоги даного позову щодо стягнення грошових коштів.

Головним управлінням Національної поліції в Харківській області у цій справі позов подано через систему "Електронний суд". Зі змісту позову вбачаться, що його сформовано в єдиній інформаційній системі "Електронний суд" 30.01.2023 та зареєстровано судом 31.01.2023.

За таких обставин, позивачем пропущено тримісячний строк для звернення до суду з позовом у цій справі, визначений приписами ч. 2 ст. 122 КАС України.

Проте позивачем ані до позовної заяви, ані на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 07.02.2023 не додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду (подано заяву, в якій викладені доводи щодо дотримання позивачем строку звернення до суду).

Обґрунтовуючи свою позицію з приводу дотримання строку звернення до суду, у тому числі і в апеляційній скарзі, Головне управління Національної поліції в Харківській області наполягає на тому, що відповідно до пункту 8 частини 4 статті 169 КАС України суб`єкт владних повноважень має право звернутися до адміністративного суду про стягнення грошових коштів протягом 3 місяців після закінчення шестимісячного строку. Позивач зазначає, що законодавець свідомо у п. 8 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачив відсильну норму не до ч. ч. 2 та 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а тільки до ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас за приписами абзацу 2 частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Колегія суддів наголошує, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, пов`язані з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби, тобто вони охоплюють правовідносини, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до моменту її звільнення із займаної посади.

Водночас питання щодо повернення надмірно виплаченого грошового забезпечення за період з 07.04.2022 по 30.04.2022 не відносяться до спорів, які виникли з підстав проходження публічної служби, відповідно, до них мають застосовуватись приписи абзацу 2 частини другої статті 122 КАС України.

З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо застосування до спірних правовідносин тримісячного строку, встановленого для звернення до суду суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом.

Як зазначалося вище, відповідача звільнено зі служби в поліції наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 30.04.2022, а до суду з цим позовом позивач звернувся лише 30.01.2023, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, та не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Водночас на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які - ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Отже законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обставини, на які посилається позивач, а саме звернення до суду із позовом в межах установленого процесуальним законом, на його думку, дев`ятимісячного строку, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з позовом у цій справі.

Щодо посилання позивача в апеляційній скарзі на висновки Верховного Суду, сформовані в постановах від 26.02.2019 у справі № 826/14908/18 та від 12 травня 2022 року у справі № 420/9673/20, колегія суддів зазначає, що як правильно зазначено судом першої інстанції, вказані постанови прийняті щодо інших правовідносин, так як предметом адміністративного позову у справі № 826/14908/18 було стягнення з ТОВ «Фінансова компанія «Октава фінанс» в дохід Державного бюджету штрафу за порушення валютного законодавства згідно із Постановою Національного банку України про притягнення до відповідальності за порушення валютного законодавства, а у справі № 420/9673/20 - стягнення з Національного університету Одеська юридична академія штрафу за порушення вимог Закону України «Про ціни та ціноутворення» на підставі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

У справі, що розглядається, суб`єктом владних повноважень не надано до суду відповідного рішення про стягнення з відповідача грошових коштів. В наказі ГУНП в Харківській області від 30.04.2022 за № 227 о/с про звільнення відповідача зі служби в поліції не зазначено про стягнення коштів, за стягненням яких позивач звернувся до суду.

Тобто у справах № 826/14908/18 та № 420/9673/20 спірні правовідносини виникли щодо стягнення грошових коштів на підставі рішення суб`єкта владних повноважень та не стосуються правовідносини щодо проходження або звільнення з публічної служби.

Отже суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, правильно застосував положення статті 169 КАС України.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного судового рішення і погоджується з його висновками.

Висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07 вересня 2023 року у справі № 520/2134/23.

Доводи апеляційної скарги висновків суду апеляційної інстанції та обставин справи не спростовують.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 по справі № 520/1983/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) В.Б. Русанова Т.С. Перцова