Справа № 420/9212/23
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9212/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Хом`якової В.В., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СГ ТОРГ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СГ ТОРГ» (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби в Одеській області (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.05.2022 року № 31574;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 13.09.2022 за № 43877;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 08.11.2022 за № 50593;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СГ ТОРГ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що ТОВ "СГ ТОРГ" займається роздрібною та оптовою торгівлею твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, має відповідну ліцензію, штатну чисельність працівників, здійснює торгівлю через мережу власних та орендованих АЗС та АГЗП на території Одеської області. 30.05.2022 комісією регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято рішення про відповідність ТОВ "СГ ТОРГ" критеріям ризиковості платника податку № 31574 з посиланням на п.8 Критеріїв ризиковості - наявна податкова інформація , яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органі завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування. Позивач надав комісії повідомлення № 1 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. В отриманому пізніше листі від 06.10.22 ГУ ДПС в Одеській області послалось, що підставою прийняття рішення стала інформація про придбання позивачем протягом 2021-2022 у суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платників податку по 142 податковим накладних з січня 2021р. по вересень 2022р., та інформація про постачання позивачем товару суб`єктам господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку по 19 податковим накладним за період січень-серпень 2021 року. Тобто, по господарським операціям, яким вже було дано рішенням Одеського окружного адміністратвиного суду по справі № 420/17861/21.

13.09.2022 комісією регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято рішення № 43877 про відповідність ТОВ "СГ ТОРГ" критеріям ризиковості платника податку з формулюванням - подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. 02.11.2022 позивач подав до податкового органу повідомлення № 1 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, також 03.11.2022 позивач надав в паперовому вигляді копії документів, які підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості по всім 161 податковим накладним, які зазначались в листі ГУ ДПС від 06.10.2022. Але надані позивачем документи в електронному та паперовому вигляді не були враховані комісією ГУ ДПС в Одеській області, внаслідок чого 08.11.2022 комісією було прийнято рішення за № 50593 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості з посиланням на п.8 Критеріїв про те, що подані документи не відображають в повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Листом ГУ ДПС в Одеській області від 02.12.2022 повідомлено, що підставою для прийняття комісією рішення № 31574 від 30.05.2022 стала податкова інформація про придбання позивачем товарів по 65 податковим накладним у платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Позивач стверджує, що податковим органом не надано податкової інформації , визначеної п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, на підставі якого прийняті оскаржувані рішення. Віднесення позивача до переліку ризикових платників податків є підставою зупинення реєстрації будь-яких податкових накладних, що порушує права та інтереси позивача

Ухвалою від 05.05.2023 відкрито спрощене провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в письмовому провадженні без виклику представників сторін.

23.05.2023 відповідач подав відзив на позовну заяву, а якому просить відмовити в задоволенні позову. Відповідач обґрунтовує законність та правомірність прийняття спірних рішень приписами Порядку зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 далі - Постанова № 1165), відповідно до яких Комісія регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області має право приймати рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. На виконання Постанови КМУ №1165 позивача 30.05.2022 внесено до Переліку платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою №1165, рішення №31574 від 30.05.2022 про відповідність критеріям ризиковості платника податку направлено через електронний кабінет. Дане рішення є первісним, та не оскаржується в рамках даної справи. Відповідач наголошує, що за результатами проведеного аналізу наявної податкової інформації встановлено ризики з придбання та реалізації товарів з контрагентами, перелік ризикових контрагентів разом з номенклатурою товарів щодо придбання та реалізації позивача, які надаються в табличному вигляді у додатку. Відповідач у своєму відзиві стверджує, що ТОВ "СГ ТОРГ" має ознаки вигодо транспортуючого суб`єкту, у зв`язку з придбанням та реалізацією товарів та послуг у/на суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.

Відповідач посилається на судову практику (справа №826/16627/18), відповідно до якої формально оформлені первинні документи та/або сплата грошових коштів не може слугувати підставою для формування даних податкового обліку за відсутності придбання відповідних товарів (робіт, послуг) та, звертає увагу на принцип належної обачності під час укладання договорів з контрагентами. Позивач скористався своїм правом та двічі надав повідомлення щодо підтверджені реа явності операцій, та після опрацювання повідомлень комісією контролюючого органу винесено оскаржувані рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку №43877 13.09.2022, №50593 від 08.11.2022. Фактично подані позивачем документи не відображували у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлювало прийняття рішення невідповідність критеріям ризиковості. Станом на момент написання відзиву, рішення №50593 від 08.11.2022 року є останнім, винесене відповідно Позивача, тобто є актуальною модифікацією запису в журналі ризиковості інформаційної системи ДПС України

30.05.2023 до суду надійшла відповідь на відзив від ТОВ "СГ ТОРГ", в якій вказує, що твердження про не оскарження товариством рішення відповідача від 30.05.2022 року№ 31574 про віднесення позивача до категорії ризикових платників податків не відповідає дійсності, так як однією з позовних вимог є визнання протиправним та скасування розпорядження відповідача від 30.05.2022 року № 31574. Звертає увагу суду, що лише невелика частка з суб`єктів підприємницької діяльності - контрагентів позивача отримали від контролюючого органу статус ризикових підприємств, при цьому частина, а може і всі ці підприємства захищають свої порушені права з цього приводу в суді, а деякі вже їх захистили, та на підставі судового рішення вже вийшли зі статусу ризикових підприємств. Відповідач, жодним чином не спростував та не навів будь яких доказів того, що спірні розпорядження про відповідність ТОВ "СГ ТОРГ" критеріям ризиковості містять інформацію про суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень. Відповідач не надав пояснень з приводу того, що в спірних розпорядженнях не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника податку, в яких були зафіксовані такі операції. З викладеного випливає, що зазначені вище рішення не містять обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

23.05.2023 надійшло клопотання представника відповідача про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, яке обгрунтоване тим, що дослідження обставин даної справи можливо лише в рамках проведення відкритого судового засідання, а також у зв`язку з віднесенням даної справи до категорії резонансних та практикоутворючих. Ухвалою від 21.08.2023 суд залишив клопотання без задоволення.

Ухвалою від 21.08.2023 суд залишив без руху позов товариства з обмеженою відповідальністю "СГ ТОРГ" до Головного управління ДПС в Одеській області в частині вимог про визнання протиправними та скасування рішень комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.05.2022 року № 31574; від 13.09.2022 за № 43877, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду та надано строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

28.08.2023 позивач подав заяву про відмову від частини позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування рішень комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.05.2022 року № 31574; від 13.09.2022 за № 43877.

Ухвалою від 18.09.2023 суд закрив провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування рішень комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.05.2022 року № 31574; від 13.09.2022 за № 43877.

Таким чином, предметом спору є визнання протиправним та скасування рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 08.11.2022 за № 50593; та зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю "СГ ТОРГ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно з ч.ч.5, 8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

ТОВ "СГ ТОРГ" створено в 2014 році, займається роздрібною та оптовою торгівлею твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, має відповідну ліцензію, штатну чисельність працівників, здійснює торгівлю через мережу власних та орендованих АЗС та АГЗП на території Одеської області.

На підставі рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 по справі № 420/17861/21 , яке набрало законної сили 18.03.2022, позивача 30.05.2022 було виключено з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

30.05.2022 комісією регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято рішення про відповідність ТОВ "СГ ТОРГ" критеріям ризиковості платника податку № 31574 з посиланням на п.8 Критеріїв ризиковості - наявна податкова інформація , яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органі завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

В отриманому позивачем листі від 06.10.22 ГУ ДПС в Одеській області послалось, що підставою прийняття рішення стала інформація про придбання позивачем товарів протягом 2021-2022 у суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платників податку по 142 податковим накладних з січня 2021р. по вересень 2022р., та інформація про постачання позивачем товару суб`єктам господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку по 19 податковим накладним за період січень-серпень 2021 року.

Позивач надав комісії повідомлення № 1 від 06.09.2022 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

13.09.2022 комісією регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято рішення № 43877 про відповідність ТОВ "СГ ТОРГ" критеріям ризиковості платника податку з формулюванням - подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

02.11.2022 позивач подав до податкового органу повідомлення № 1 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, також 03.11.2022 позивач надав в паперовому вигляді копії документів, які підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості по всім 161 податковим накладним, які зазначались в листі ГУ ДПС від 06.10.2022.

Але надані позивачем документи в електронному та паперовому вигляді не були враховані комісією ГУ ДПС в Одеській області, внаслідок чого 08.11.2022 комісією було прийнято рішення за № 50593 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості з посиланням на п.8 Критеріїв про те, що подані документи не відображають в повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Позивач стверджує, що податковим органом не надано податкової інформації, визначеної п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, на підставі якого прийняті оскаржувані рішення.

Позивач, не погоджуючись із рішенням про внесення його до переліку ризикових платників податку, вважаючи його необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини сторін врегульовано Податковим кодексом України (далі - ПК України), Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пп. 191.1.40 та пп. 191.1.46 п. 191.1 ст.191 ПК України контролюючі органи, визначені пп. 41.1.1 п.41.1 ст. 41цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій ст. 193 цього Кодексу, зокрема (але не виключно): організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику; використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Згідно з пунктом 12 Порядку ведення ЄРПН , затвердж. Постановою КМУ 12.12.2010 №1246 (далі Порядок № 1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/ або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів. Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16та абзацу першого пункту 49.2і пункту 49.18 статті 49 ПК України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/ розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Отже, одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку № 1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1). У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Крім того, встановленню наявності у контролюючих органів податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Таким чином, питання відповідності підприємства критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Зі змісту оскаржуваного рішення № 50593 вбачається, комісією ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, а прийнято у зв`язку з поданими платником документами 02.11.2022 та 03.11.2022 після прийняття відповідачем рішення № 43877 від 13.09.22 про відповідність позивача критеріям ризиковості.

Судом встановлено, що всі рішення № 50593 від 08.11.2022, № 43877 від 13.09.22, № 31574 від 30.05.2022 приймались не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС. Питання відповідності підприємства критеріям ризиковості платника має розглядатись виключно за наслідками подання для реєстрації податкової накладної та моніторингу і платника податку, і податкової накладної. Тобто, віднесенню платника до ризикових обов`язково має передувати моніторинг податкової накладної, поданої для реєстрації. У протилежному випадку рішення комісії не може вважатися правомірним та прийнятим з дотримання законодавчо визначеної процедури

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні № 50593 від 08.11.2022 в рядку "Податкова інформація" не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та вказано, що подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Протоколу засідання комісії ГУ ДПС в Одеській області від 08.11.2022, на якому вирішувалось питання відповідності/невідповідності позивача критеріям ризиковості суду не надано.

Також відповідач не надав суду жодних доказів про наявність підстав вважати ТОВ "СГ ТОРГ" вигодотранспортуючим суб`єктом, чи неналежної обачності, чи формальності при оформленні первинних бухгалтерських документів - без реальності здійснення господарських операцій з приводу придбання товарів/послуг.

Відповідач наводить інформацію в табличному варіанті про суб`єктів господарської діяльності , у яких позивач на протязі 2020-2023 років придбав товари (послуги), а також про суб`єктів господарської діяльності, які на протязі 2020-2023 років придбали у позивача товари, частина з яких мають статус ризикових підприємств, тобто за межами спірних правовідносин, які виникли до 08.11.2022, та дублюючи інформацію про господарські операції, які стали підставою для прийняття аналогічного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості, яке було оскаржено в межах судової справи № 420/17861/21, та яким судом вже дана правова оцінка. Відповідач не наводить в чому полягало порушення законодавства по таких операціях з боку позивача, що зумовило його віднесення до категорії ризикових. Платник податків не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття "добросовісний платник", не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за виконанням його контрагентом податкових зобов`язань. Поширення на позивача "ризиковості" через стосунки з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Відповідач наводить інформацію про те, з якою метою приймались спірні розпорядження ("з метою забезпечення заходів, направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно-конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов 'язку підприємствами реального сектору економіки..."), але жодним чином не наводить будь якої інформації чи доказів, які б підтверджували такі припущення відповідача, а також документальних підстав для цього, наприклад, відсутність фізичної спроможності виконати роботи, надати послуги, поставити товари, відсутність достатніх матеріально-технічних та трудових ресурсів, наявність претензій з боку правоохоронних органів щодо фіктивного статусу підприємства, тощо. У своєму відзиві на адміністративний позов відповідач також не ідентифікує конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника податку, в яких були зафіксовані такі операції.

Податковий орган, включаючи платника до ризикових, повинен здійснити належний аналіз господарської діяльності платника, достеменно встановити наявність підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв, та навести чітку і конкретну інформацію про такі підстави у рішенні про віднесення платника до ризикових. Така вимога є цілком обґрунтованою, адже тільки розуміючи обставини, у зв`язку з якими платника було віднесено до ризикових, можна визначити вичерпний перелік конкретних та необхідних документів і пояснень, які платник податків повинен надати, щоб спростувати висновок про ризиковий статус.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача про те, що окаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справах "Лелас проти Хорватії", заява №55555/08, п.74; "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N36900/03, п.37).

Судом враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача , крім визнання рішення протиправним та його скасування, є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно з частинами 1-2 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На думку суду, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З відповідача стягуються судові витрати у вигляді сплаченого позивачем судового збору в сумі 2684 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю СГ ТОРГ задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Головного управління Державної податкової служби в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про вiдповiднiсть платника податку критеріям ризиковості платника податку вiд 08.11.2022 № 50593.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби в Одеській області ( ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СГ ТОРГ" ( ) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СГ ТОРГ" () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби в Одеській області ( ) сплачений судовий збір в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.Апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення складений 18.09.2023.

Суддя В.В.Хом`якова