Справа № 240/26959/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 вересня 2023 року м. Житомир справа № 240/26959/23

категорія 108020200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглядаючи позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Житомирської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 14.06.2023 №UA101000/2023/000148/2;

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Частиною 3 статті 161 КАС України, визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання вищезазначених вимог законодавства позивач додав до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1073,60 гривень.

Разом з тим, ознайомившись зі змістом заявлених Фізичною особою-підприємецем ОСОБА_1 позовних вимог, суд дійшов висновку, що судовий збір сплачений позивачем у меншому розмірі, ніж це передбачено законодавством, з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначено Законом України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір".

Статтями 1, 2 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з статтею 3 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

З позовної заяви вбачається, що предметом спірних правовідносин є: рішення про коригування митної вартості від 14.06.2023 №UA101000/2023/000148/2.

Рішенням про коригування митної вартості митний орган визначає митну вартість, за якою необхідно здійснити митне оформлення товару, що тягне за собою необхідність сплати податку на додану вартість, акцизний збір та/або інші митні платежі у збільшеному розмірі. Відповідно рішення про коригування митної вартості впливає на майновий стан декларанта. Враховуючи вищенаведене, безпосереднім наслідком прийняття відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів є зміна майнового стану позивача, а відтак, позовна вимога про скасування такого рішення за своїм змістом являється вимогою майнового характеру.

Позиція щодо визначення кількості позовних вимог у справах про оскарження рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації висловлено Верховним Судом у справах №826/4715/16 та №813/713/18.

При цьому, ціна позову у позовній вимозі про скасування рішення про коригування митної вартості товару становить різницю показників митної вартості товару, визначених контролюючим органом та позивачем. Такий висновок судді відповідає позиції Верховного Суду в ухвалі від 21.01.2019 по справі №826/5126/18 (К9901/983/19).

Зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів вбачається, що розрахована декларантом митна вартість товару становить 251884,80 грн, однак скоригована контролюючим органом митну вартість товару складала 464412,60 грн (11800 євро * 39,357). Таким чином, різниця показників митної вартості, визначених митним органом та позивачем у гривневому еквіваленті на день коригування становила - 212527,80 грн, що й становить ціну позову за позовну вимогу про визнання протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 14.06.2023 №UA101000/2023/000148/2.

Розрахований від ціни позову розмір судового збору за позовну вимогу про скасування рішення щодо коригування митної вартості від 14.06.2023 №UA101000/2023/000148/2 (212527,80 грн. х 1 % = 2125 грн) становить 2125,00 грн.

Однак, позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 гривень.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1051,40 гривень (2125 грн - 1073,60 грн).

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Май Прінт" слід залишити без руху та встановити йому строку для усунення недоліків шляхом надання до суду доказу сплати судового збору в розмірі 1051,40 грн.

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл./ТГ м.Житомир/22030101;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Рахунок отримувача: UA 4006797;

Код отримувача: 37976485;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Призначення платежу *;101;__________(РНОКПП позивача. Судовий збір, за позовом ___________ (ПІП позивача), Житомирський окружний адміністративний суд.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Лавренчук