Справа № 380/21315/23
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кравців О.Р. одержав матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України оформлене протоколом №22 від 17 вересня 2021 року, про виключення майора ОСОБА_1 зі складом сім`ї, з обліку в загальній черзі та першочерговій черзі квартирного обліку як військовослужбовців та осіб, звільнених з військової служби, які потребують поліпшення житлових умов;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України ОСОБА_1 , разом з членами його сім`ї на квартирному обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов у Військовій частині НОМЕР_1 .

Відповідно до частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку визначеному частинами третьою - шостою цієї статті інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо позовна заява подається особою звільненою від сплати судового збору відповідно до закону то у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина 3 статті 161, частина 8 статті 160 КАС України).

Правові засади справляння судового збору платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011.

Частиною 1 статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Частиною 2 статті 4 Закону України Про судовий збір передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. За подання позову немайнового характеру, поданого фізичною особою, фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Із змісту позовної заяви суд з`ясував, що позивачем заявлено вимогу немайнового характеру. Таким чином, судовий збір за подання даної позовної заяви становить 1073,60 грн. Доказів сплати судового збору не надано.

Позивач додав до позовної заяви посвідчення учасника бойових дій.

З даного приводу суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У статті 12 Закону України від 22.10.1993 №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», який регулює правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, закріплені пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту, а у частині 2 статті 22 цього Закону встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Отже, учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з реалізацією їхнього правового статусу. При цьому, для правильного застосування пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказане узгоджується з висновками сформульованими у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, від 12.02.2020 №545/1149/17.

З матеріалів позовної заяви суд з`ясував, що предметом спору у цій справі є зобов`язання щодо квартирного обліку. Тобто, вимоги позивача не пов`язані з порушенням права на соціальний захист саме як учасника бойових дій, а стосуються реалізації ним інших соціальних прав, набутих як колишнім військовослужбовцем.

З огляду на викладене суд висновує, що позивач у цій справі має сплатити судовий збір за подання позовної заяви на загальних підставах.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір за платіжними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК Львiв/Залізничний р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4013951; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Львівський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа). Відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна дізнатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати такий та сформувати квитанцію для його сплати.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того зобов`язальна частина позовних вимог ОСОБА_1 не містить інформації про те, у який спосіб позивач просить відновити, на його думку, порушене право.

З огляду на що позовні вимоги слід уточнити.

Ба більше, позивач оскаржує рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України оформлене протоколом №22 від 17 вересня 2021 року.

Стосовно зазначеного, суд враховує таке.

До позовної заяви ОСОБА_1 додав заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду з позовом. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску такого строку, ОСОБА_1 покликається на введення в Україні воєнного стану. З даного приводу суд вважає за доцільне акцентувати увагу на наступному.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк звернення до суду суд може лише якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, суд може поновити процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, за умови, що причини їх пропуску є поважними, та підтверджені належними й допустимими доказами.

Разом з тим обов`язок подання доказів поважності причин пропуску строку звернення з позовом до суду в силу вимог статті 77 КАС України покладається на заінтересовану особу, яка звертається з відповідним клопотанням до суду.

Верховний Суд в ухвалі від 21 липня 2022 року у справі №127/2897/13-ц наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суди Львівської області, в тому числі Львівський окружний адміністративний суд, у відповідності до вимог статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII (далі - Закон №389-VIII) не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя під час запровадження в Україні з 24.02.2022 воєнного стану.

Слід зазначити й те, що законодавцем максимально спрощено процедуру звернення до адміністративного суду та надано особам, права яких порушено, декілька альтернативних способів звернення до суду для захисту своїх прав, отже введення відповідних обмежень не позбавляє позивача можливості звернення до суду з позовною заявою за допомогою поштового відправлення, засобами електронного зв`язку, також з використанням доступу до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з позовною заявою позивач знаходиться на території м. Львів, яке відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 11.06.2022» (зі змінами) не відносилось та не віднесено до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації. Доказів наявності будь-яких об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду протягом строків, встановлених процесуальним законом, позивачем не надано.

Належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

Отже, жодних доказів яким чином введення воєнного стану вплинуло на обов`язок своєчасного подання позовної заяви позивач суду не надав.

Тому, причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, наведені в заяві, не можна визнати поважними, оскільки такі не підтверджені належними та допустимими доказами.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з вимогами частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням того, що позивачем не виконано вимог статті 160 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241-243, 248, 293 КАС України, суддя,-

у х в а л и в :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; подати до канцелярії суду чи надіслати на адресу суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського,2) заяву (клопотання), до якої долучити оригінал документа про сплату судового збору в сумі 1073,60 грн. (реквізити для сплати вказані в цій ухвалі), заяву про уточнення позовних вимог та обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кравців О.Р.