Справа № 520/16527/23
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

15 вересня 2023 року № 520/16527/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зоркіної Ю.В,, розглянувши за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп. НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

установив:

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо не проведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні, яка полягає у не нарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 грошового забезпечення з 01.01.2020 року по дату його звільнення за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;

зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за період: з 01.01.2020 року по 12.05.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;

зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з військової служби за період з 01.01.2020 по день фактичної виплати перерахованих сум грошового забезпечення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що звернувшись за правовою допомогою щодо правильності обрахунку його грошового забезпечення позивачем з`ясованого таке з 01.01.2020 року по дату його звільнення виплачувалось у неналежному розмірі, що є протиправною бездіяльністю відповідача. Так, при обрахунку сум грошового забезпечення Позивача, відповідач керувався приписами ПКМУ від 30.08.2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" зі змінами, які були внесені ПКМУ від 21.02.2018 року № 103, зокрема, щодо п.4 ПКМУ від 30.08.2017 року № 704 в частині визначення відповідних посадових окладів та окладів за спеціальне звання для осіб рядового та начальницького складу шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14, не дивлячись на те, що відповідні зміни були визнані нечинними у судовому порядку в рамках розгляду справи № 826/6453/18. Крім того, відповідачем залишено поза увагою обставини відсутності в Законі України Про Державний бюджет України на 2020 рік застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року та, як наслідок, суперечності п.4 ПКМУ від 30.08.2017 року № 704 в редакції ПКМУ від 21.02.2018 року № 103, відповідним зазначеним нормативним актам вищої юридичної сили. Отже, між сторонами виник спір відносно бездіяльності відповідача щодо непроведения з позивачем остаточного розрахунку при звільненні, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті відповідних сум грошового забезпечення за період з 01.01.2020 року по дату його звільнення.

Відповідач надав відзив на адміністративний позов, у якому зазначив, що в період з 2020 (по день звільнення позивача) грошове забезпечення нараховувалося фактично зі застосування прожиткового мінімуму встановленого законом на 01.01.2018 р. (1762 грн), підстав для застосування інших показників враховуючи відповідну практику Верховного суду України без змін Уряду у Головного управління відсутні. Крім того позивач зазначив про пропуск позивачем процесуального строку звернення до суду з адміністративним позовом з огляду на положення статті 122 КАС України.

Дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 проходив службу в Головному управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області

Звільнений зі служби Наказом ГУ ДСНС України в Харківській області від 12.05.2020 року № 150 о/с ( у зв`язку із закінченням строку контракту)

Представник позивача звернувся до відповідача з адвокатським запитом від 12.06.2023 року щодо перерахунку грошового забезпечення, за результатами розгляду якого ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області листом від 16.06.2023 № 65050-3630/65150 повідомило, що в пункті 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 вказано, що виплату грошового забезпечення військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу здійснювати в порядку, що затверджується відповідними міністерствами або державними органами. Міністерством внутрішніх справ був зареєстрований в Міністерстві юстиції України 16 серпня 2018 за № 936/32388 наказ від 20.07.2018 № 623, який затвердив інструкцію про порядок виплати грошового забезпечення особам рядового і начальницького складу саме служби цивільного захисту. Наказом від 06.03.2018 № 179, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 16 березня 2018 за № 316/31768, затверджені схеми тарифних розрядів за посадами осіб рядового і начальницького складу. Посадові оклади визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатний осіб, установленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт.

Позивач вважає таку бездіяльність позивача протиправною, що зумовило звернення до суду з зазначеним позовом.

По суті позовних вимог суд зазначає наступне.

Статтею 125 Кодексу цивільного захисту України визначено, що держава гарантує достатнє грошове забезпечення особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту з метою створення умов для належного та сумлінного виконання ними службових обов`язків. Порядок та умови грошового забезпечення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України 30.08.2017 прийнято постанову №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі Постанова № 704), яка набрала чинності 01 березня 2018 року, якою передбачено, зокрема : - розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з Додатками 1, 12, 13, 14. ( пункт 4 Постанови №704);

- посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. ( Примітка 1 Додатку 1 до Постанови №704); - оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень (примітка Додатку 14 до Постанови №704).

Кабінетом Міністрів України 21.02.2018 прийнято постанову №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі Постанова №103), пунктом 6 якої внесено зміни до Постанови №704, зокрема, пункт 4 викладено в новій редакції: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з Додатками 1, 12, 13 і 14".

При цьому, суд зазначає, що зміни до Додатків 1, 12, 13 і 14 не вносилися.

Постанова № 103 набула чинності 24 лютого 2018 року.

Разом з тим, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103, яким були внесені зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704.

Відтак, з 29.01.2020 (дати набрання чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18) підлягають застосуванню до спірних правовідносин положення пункту 4 Постанови №704, в редакції до 24.02.2018, тобто в редакції, яка була чинна до набрання законної сили Постановою №103.

Таким чином, з 29.01.2020 з дня набрання чинності судовим рішенням у справі №826/6453/18, виникають підстави для розрахунку грошового забезпечення військовослужбовця, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою №704, у відповідності до вимог статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»

Розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, являється розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня календарного року.

Через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" у осіб з числа військовослужбовців виникло право на перерахунок пенсії з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 Постанови №704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

При цьому, суд звертає увагу на те, що встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 №1774-VIII обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів розрахованих згідно з Постановою №704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом саме на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 02.08.2022 у справі №440/6017/21 (адміністративне провадження № К/9901/43174/21).

При цьому, суд вказує, що при вирішенні даних спірних правовідносин суд застосовував висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловлені у постанові від 19.10.2022 року у справі №400/6214/21 (провадження №К/990/17043/22) з аналогічних правовідносин.

А тому з урахуванням вище зазначено дані позовні вимоги підлягають до часткового задоволення шляхом визнання протиправної бездіяльності відповідача щодо ненарахування та невиплати позивачеві грошового забезпечення з 29.01.2020 року по 11.05.2020 за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням та зобов`язання вчинити вказані дії.

В іншій частині вимог позов задоволенню не підлягає, оскільки вимоги є такими, що спрямовані на майбутнє, тоді як захисту підлягає порушене право.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень ст.139 КАС України.

Керуючись ст.257-263, 293,295,297 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково

Визнання протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо не проведення нарахування грошового забезпечення ОСОБА_1 з 29.01.2020 по 11.05.2020 із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2020р.

Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 29.01.2020 р. по 11.05.2020 р. за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-IX "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням , з урахуванням раніше виплачених сум.

В іншій частині вимог позов залишити без задоволення

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Зоркіна Ю.В.