Справа № 453/583/23
Суддя: Курницька В. Я.
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 453/583/23
№ провадження 2-а/453/14/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2023 року м. Сколе

Сколівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді - Курницької В.Я.;

за участі секретаря судового засідання - Трембач М.М.;

без учасників справи,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушенняпро скасування постанови № 13/0047/2023пн від 05 квітня 2023 року про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 05 квітня 2023 року у м. Львові Західним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України винесено постанову № 13/0047/2023пн про накладення адміністративного стягнення, яку підписала заступник начальника Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України Пишник Леся Мирославівна, і згідно якої ОСОБА_1 , юрисконсульта (уповноважену особу, відповідальну за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель) відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради, визнано винним за порушення при складанні тендерної документації не у відповідності із вимогами закону, за що передбачена відповідальність згідно з частиною 1 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, і накладено штраф у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень. Вважає оскаржувану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуваннюу зв`язку з відсутністю у його діях події і складу адміністративного правопорушення, а також недоведеністю його вини у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, оскільки висновок відповідача про те, що у тендерній документації Замовника не наведено прикладів формальних (несуттєвих) помилок, є абсолютно надуманим і неправдивим, про що Замовник повідомляв Держаудитслужбу листом-інформацією по висновку за № 63 від 14 лютого.2023 року, а також викладав свою позицію у поясненні уповноваженої особи Замовника від 17 березня 2023 року, яке долучено до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, однак, з невідомих причин, не взято до уваги Держаудитслужбою. Зокрема, позивач наголошує, що Замовником не порушено вимоги пункту 28 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 листопада 2022 року № 1178, та пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки в Тендерній документації Замовником розміщено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій (абзац 22 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції»). Крім цього, на виконання вимог Тендерної документації учасником ФОП ОСОБА_2 у складі Тендерної пропозиції надано лист щодо формальних помилок, який розміщений в ІТС «ProZorro» (ідентифікатор закупівлі UA-2022-12-14-019388-a). На підставі наведеного позивач просить скасувати рішення суб`єкта владних повноважень, а саме: постанову № 13/0047/2023пн від 05 квітня 2023 року про накладення адміністративного стягнення, винесену у м. Львові Західним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, яку підписала заступник начальника Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України Пишник Леся Мирославівна, і згідно якої ОСОБА_1 , юрисконсульта (уповноважену особу, відповідальну за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель) відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради, визнано винним за порушення при складанні тендерної документації не у відповідності із вимогами закону, за яке передбачена відповідальність згідно з частиною 1 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, і накладено штраф у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень, та закрити справу про адміністративне правопорушення, на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (відсутність події і складу адміністративного правопорушення).Судові витрати позивач просить стягнути із Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 .

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 17квітня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушенняпро скасування постанови № 13/0047/2023пн від 05 квітня 2023 року про накладення адміністративного стягнення прийнято до розгляду, відкрито провадження у адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами, передбаченими ст. 286 КАС України, на 09 травня 2023 року.

Розгляд справи відкладався на 10 липня 2023 року та на 06 вересня 2023 року.

Не погоджуючись з позовом, від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, який мотивований тим, що відповідно до ч. 11 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Відповідач наголошує, що закон (п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі») зобов`язує Замовника зазначати опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок у тендерній документації та не дає Замовнику свободи розсуду щодо можливості їх не зазначення, і не передбачає винятків, коли б міг зазначатись лише опис без наведення прикладів, які повинні стосуватись конкретної помилки щодо подання, заповнення конкретного формату конкретного документа, конкретної дії щодо нього. Відповідач також звернув увагу суду на те, що інформація, яку позивач вважає описом та прикладами формальних помилок, є копією переліку формальних помилок, затверджених Наказом Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 710 від 15квітня 2020 року. Зокрема, посилається на лист Міністерства економіки України № 3304-04/46862-07 від 23 вересня 2021 року, та на лист Міністерства економіки України № 3702-06/56323-06 від 29 листопада 2021 року, які містять рекомендації для Замовників та приклади формальних помилок, тобто, окрім опису таких помилок, на думку відповідача, повинні бути зазначені їх приклади. На думку відповідача, оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення № 13/0047/2023пн від 05 квітня 2023 року є правомірною, у зв`язку з чим суб`єкт владних повноважень просить відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

У відповіді на відзив від 19 травня 2023 року позивач послався на те, що викладені відповідачем заперечення проти позову є необґрунтованими. Зокрема, звертає увагу на безпідставність посилань відповідача у відзиві на позовну заяву на лист Міністерства економіки України № 3304-04/46862-07 від 23 вересня 2021 року, яким скеровується органам державної влади та місцевого самоврядування Примірна тендерна документація щодо закупівлі за предметом «Послуги їдалень» та на лист Міністерства економіки України № 3702-06/56323-06 від 29 листопада 2021 року, яким скеровується органам державної влади та місцевого самоврядування Примірна тендерна документація щодо закупівлі за предметом «Кейтерингові послуги». Зоерема, як наголошує позивач, вказані листи містять для замовників суто рекомендаційний характер, про що в них і вказано: «пропонуємо ознайомитись з примірною тендерною документацією (додається) та рекомендуємо замовникам враховувати її під час проведення процедур закупівель у сфері організації харчування в закладах освіти, зокрема виважено та з дотриманням законодавства формувати вимоги до предмета закупівлі та потенційних учасників, уникати встановлення надмірних вимог, що ускладнюють участь у закупівлях та штучно обмежують коло потенційних учасників, передбачати у проекті договору про закупівлю оперативно-господарські санкції та порядок їх застосування». Натомість, наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 680 13 квітня 2016 року затверджена Примірна тендерна документація для процедури закупівлі відкриті торги, яка обов`язкова до виконання замовниками, оскільки являється нормативно-правовим документом і входить до системи законодавства України. У даній Примірній тендерній документації вказано: «замовник може передбачити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками в тендерних пропозиціях не призведе до відхилення їх пропозицій». В той же час у цій Примірній тендерній документації приклади формальних помилок не наведені. Згідно вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» Тендерна документація повинна містити інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.Позивач також зазначає, що Замовником вказано у Тендерній документації опис формальних помилок, відповідно до Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 710 від 15 2020 затверджено «Перелік формальних помилок». В той же час законодавчими чи іншими нормативно-правовими документами (законодавством України) не визначені приклади формальних помилок. Таким чином, Замовник самостійно та на власний розсуд вказує у Тендерній документації приклади формальних помилок, які вважає за необхідне включити до тендерної документації. Наголошує позивач і на тому, що Замовник при складанні Тендерної документації не може передбачити, які документи у складі тендерної пропозиції нададуть учасники. Тому у Тендерній документації він не може навести приклади формальних помилок із вказанням назв документів чи їх змісту, у яких будуть допущені такі помилки учасниками, як про це зазначив відповідач у відзиві на позовну заяву, навівши приклади, на його думку, формальних помилок із вказанням конкретних назв документів та їх змісту. Рішення про визнання помилки, допущеної Учасником, формальною Замовник приймає під час розгляду тендерної пропозиції (а не при складанні Тендерної документації).

У запереченні на відповідь на відзив від 24 травня 2023 року відповідач додатково наголосив на тому, що закон зобов`язує замовника зазначати опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок у тендерній документації та не дає Замовнику свободи розсуду щодо можливості їх незазначення, і не передбачає винятків, коли б міг зазначатись лише опис без наведення прикладів. При цьому, перелік (опис) формальних помилок та їх приклади є різними поняттями, а наявність опису не означає автоматичної наявності їх прикладів.

У клопотанні від 07 липня 2023 року позивач просить долучити до матеріалів справи Постанову Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 420/17618/21, а також звертає увагу на те, що у вказаній постанові міститься правова позиція щодо зазначення у Тендерній документації прикладів формальних (несуттєвих) помилок, згідно п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

В судове засідання 06 вересня 2023 року сторони не з`явились, скерували до суду заяви від 05 вересня 2023 року та від 06 вересня 2023 року про розгляд справи за їх відсутності.

У відповідності до ст.205 КАС України суд вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін, які не з`явились на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до ст.229 КАС України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 1 статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що постановою Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про накладення адміністративного стягнення від 05 квітня 2023 року № 13/0047/2023пн ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн (а.с.15).

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, відповідно до вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначаються опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Проведеним моніторингом встановлено, що на порушення пункту 19 частини другої статті 22 Закону та пункту 28 Особливостей № 1178 в тендерній документації Замовника не наведено прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасником не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Зазначене порушення призвело до порушення пункту 28 постанови Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» та пункту 19 частини другої статті 22 Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі».

Період вчинення правопорушення - з 14 грудня 2022 року по 08 лютого 2023 року.

Вказане порушення відображено у висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2022- 12-14-019388-а, який оприлюднений в ІТС «ProZorro» (08 лютого 2023 року).

Відповідно до частини першої статті 44 Закону за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до отриманих від Замовника листів № 89 від 17 березня 2023 року (отримано від 21 березня 2023 року № 14-2267-23), № 93 від 22 березня 2023 року та № 95 від 22 березня 2023 року інформації, відповідальною уповноваженою особою за організацію і проведення закупівель відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради є Сомар Ігор Михайлович, який працює на посаді юрисконсульта відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради. Додатково уповноваженою особою Сомар Ігорем Михайловичем у листі №89 від 17 березня 2023 року надано пояснення.

Також, у відповідності до наданої копії Положення про уповноважену особу відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради, затвердженого наказом від 31 грудня 2021 року №230 (далі - Положення), уповноважена особа персонально відповідає за прийняті нею рішення і вчинені дії (бездіяльність) відповідно до законів України; за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель; за порушення вимог, установлених Законом та нормативно-правовими актами прийнятими на його виконання (п.4.3).

Місце вчинення правопорушення: Відділ освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради, вул. Чайківського, буд. 7, м. Сколе, Львівська область, 82600.

Відповідальність за ч. 1 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена за: порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Положеннями пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що у тендерній документації зазначається опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України відповідно до пункту 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VIII видано наказ від 15 квітня 2020 року № 710, яким затверджено Перелік формальних помилок.

Таким чином, суд наголошує, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечне відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.

Як встановлено судом при розгляді справи, згідно тендерної документації Замовника по закупівлі «М`ясо в асортименті (ДК 021:2015: 15110000-2 М`ясо)» (ідентифікатор закупівлі UA-2022-12-14-019388-a), яка затверджена рішенням уповноваженої особи замовника № 26 від 14 грудня 2022 року і оприлюднена в ІТС «ProZorro», у пункті 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» розміщено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Відповідно до умов цієї тендерної документації формальними (несуттєвими) вважаються наступні помилки (приклади): - інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі); - помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі; - невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації; - окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання); - у складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації; - подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис; - подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера; - подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа; - подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо); - подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані); - подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною; - подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

Вказане, на думку суду, беззаперечно свідчить про те, що у вказаному пункті тендерної документації замовник описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який корелюється з наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710.

Таким чином цілком очевидно, що замовник виконав у повному обсязі приписи пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 420/17618/21

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 1 ст. 164-14 КУпАП передбачено відповідальність за порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису. Згідно з ч. 2 цієї ж статті, Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як встановлено судом при розгляді справи, відповідачем оскаржувану постанову винесено без врахування вищевказаних норм, оскільки висновок моніторингу, а відповідно і оскаржувана постанова складені не об`єктивно, без належного огляду тендерної документації Замовника, про що відповідача було повідомлено листом-інформацією по висновку № 63 від 14 лютого 2023 року. При цьому, суд погоджується з твердженням позивача про безпідставність висновку відповідача про те, що у тендерній документації Замовника не наведено прикладів формальних (несуттєвих) помилок.

При цьому, відповідачем жодним чином не взято до уваги вказані обставини, про які Замовником було наголошено у листі-інформації по висновку за № 63 від 14 лютого 2023 року, а також у поясненні уповноваженої особи Замовника від 17 березня 2023 року, яке долучено до матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно інформації Замовника по висновку моніторингу, яка зареєстрована 14 лютого 2023 року за № 63, а саме п. 4 Висновку про наявність чи відсутність порушень законодавства, Західному офісу Держаудитслужби було роз`яснено, що Замовником не порушено вимоги пункту 28 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, та пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки в Тендерній документації Замовником розміщено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій (абзац 22 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції»). Крім цього, на виконання вимог Тендерної документації учасником у складі Тендерної пропозиції надано лист щодо формальних помилок (а.с. 21-22).

Крім того, згідно з поясненням уповноваженої особи Замовника по висновку моніторингу від 17 березня 2023 року, копія якого міститься в матеріалах справи, відповідачу також повідомлено, що уповноваженою особою Замовника не порушено вимоги пункту 28 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, та пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки в Тендерній документації Замовником розміщено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій (абзац 22 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції») (вище вказане можна перевірити, оглянувши тендерну документацію, яка розміщена в електронній системі закупівель (ідентифікатор закупівлі UA-2022-12-14-019388-a).Крім цього, на виконання вимог Тендерної документації учасником у складі Тендерної пропозиції надано лист щодо формальних помилок (а.с. 25-26).

Таким чином, вказавши у тендерній документації, увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який корелюється з наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710, замовник виконав у повному обсязі приписи пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII.

Таким чином, будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_3 в розумінні ст. 251 КУпАП, відповідачем не надано.

Відповідачем не спростовані твердження позивача про те, що останній своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, приписи статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 pоку № 922- VIII не порушував.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцієюта законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскаржувана постанова не містить посилання на жоден доказ вчинення позивачем згаданого адміністративного порушення та таких не було надано суду.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Приписами ч. 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів владних повноважень.

Фактично суд зв`язаний предметом і розміром заявлених особою вимог, проте може вийти за межі вимог адміністративного позову у випадках, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Вихід за межі позовних вимог можливий у випадку помилкового обрання особою неналежного способу захисту порушеного права, у цьому випадку можливо на підставі частини другої статті 9 КАС України вийти за межі позовних вимог та застосувати той спосіб захисту порушеного права позивача, який відповідає фактичним обставинам справи і відновлює порушене право особи. Фактично, необхідною передумовою застосування частини другої статті 9 КАС України є саме порушення прав позивача та необхідність захисту порушеного права шляхом його відновлення.

Отже, суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного суб`єктами владних повноважень, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення.

Згідно з ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом та сприяти реальному відновленню порушеного права, беручи до уваги приписи ч. 2 ст. 9 КАС України, виходячи з аналізу норм чинного законодавства та встановлених обставин в ході судового розгляду справи, суд приходить до висновку, що у діях позивача відсутні порушення положень Закону України «Про публічні закупівлі» під час організації та проведення відкритих торгів закупівлі № UA-2021-04-02-002063-a, обставини, викладені у оскаржуваній постанові заступника начальника Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України Пишник Лесі Мирославівни від 05 квітня 2023 року № 13/0047/2023пн про наявність вини юрисконсульта (уповноважену особу, відповідальну за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель) відділу освіти, молоді та спорту Сколівської міської ради Сомара Ігоря Михайловича у вчиненні адміністративного правопорушення, пе6редбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, при винесенні оскаржуваної постанови в справі про адміністративне правопорушення відповідачем не доведено наявності події і складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим позовні вимоги ОСОБА_3 підлягають до задоволення, постанова по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню, а справа про притягнення до адміністративної відповідальності позивача - закриттю.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що за звернення до суду із зазначеним позовом позивач сплатив 1 073, 60 грн. судового збору.

У зв`язку з задоволенням даного адміністративного позову суд дійшов висновку про стягнення з відповідача -Західного офісу Державної аудиторської служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача ОСОБА_3 судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 1 073, 60 грн.

Керуючись ст. ст.2,77,90,132, 139, 143, 241-246,286,293 КАС України, ст. ст. 9, 251, 280, ч.1 ст.293 КУпАП, суд, -

в и р і ш и в :

Позов - задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення № 13/0047/2023пн від 05 квітня 2023 року, винесену заступником начальника Західного офісу Держаудитслужби України Пишник Лесею Мирославівною, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП у виді штрафу у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) грн. скасувати, провадження у справі закрити.

Стягнути з Західного офісу Державної аудиторської служби України (79000 м. Львів, вул. Костюшка, 8, код ЄДРПОУ №40479801) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , (банківський рахунок: НОМЕР_2 ) 1 073 (одну тисячу сімдесят три) гривні 60 копійок судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В.Я.Курницька