Справа № 440/512/23
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 р.Справа № 440/512/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Любчич Л.В. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Артюх А.П..

представника відповідача - Білько В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2023, головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 29.06.23 по справі № 440/512/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Полтавській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1588 від 02.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1649 від 13.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22 червня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності судового рішення та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та зазначив, що рішення суду першої інстанції є правомірним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачає.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 з 07.11.2015 проходить службу в органах Національної поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 53 о/с від 29.01.2021 призначений заступником начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

14.11.2022 заступником начальника організаційно-методичного відділу слідчого управління ГУНП в Полтавській області майором поліції ОСОБА_2 у складі комісії з управління головної інспекції та відділу дізнання ГУНП в Полтавській області здійснено виїзд до відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП (м. Глобине) та перевірено стан організації діяльності слідчого підрозділу вказаного відділу поліції, в тому числі роботи з розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, а також інших кримінальних правопорушень, учинених у період воєнного стану.

За результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Полтавській області від 02.12.2022 № 1588 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

До відділу дізнання ГУНП надійшла доповідна записка від 27.11.2022 заступника начальника ГУ - начальника слідчого управління ГУНП полковника поліції Сергія Рекуна щодо перевірки дій працівників поліції відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП з організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення.

З метою з`ясування вказаних обставин наказом №1005 від 28.11.2022 відповідно до вимог п. 2 р. II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, за фактом організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення, призначене службове розслідування.

Проведення службового розслідування доручене дисциплінарній комісії в складі: голова дисциплінарної комісії: підполковник поліції ОСОБА_3 , начальник відділу дізнання ГУНП; члени дисциплінарної комісії: майор поліції Будько ОБ., заступник начальника організаційно - методичного відділу слідчого управління ГУНП; майор поліції ОСОБА_4 , дізнавач відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_5 , старший дізнавач з особливих доручень відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_6 , старший дізнавач відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_7 , старший слідчий організаційно - методичного відділу слідчого управління ГУНП; капітан поліції ОСОБА_8 , інспектор відділу підтримки УГІ ГУНП.

Наказом №1023 від 30.11.2022, у зв`язку із необхідністю внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 28.11.2022 № 1005, відповідно до вимог п. 12 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, змінений персональний склад дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 28.11.2022 №1005 "Про призначення та проведення службового розслідування", а саме включений до складу дисциплінарної комісії як член дисциплінарної комісії старший оперуповноважений в ОВС відділу Полтавського управління ДВБ НП України майор поліції ОСОБА_9 (за згодою).

За наслідками службового розслідування складений висновок службового розслідування за фактом неправомірних дій окремих працівників ГУНП в Полтавській області та порушень вимог КПК України, затверджений начальником ГУНП в Полтавській області генералом поліції третього рангу ОСОБА_10 12.12.2022.

Комісія, згідно із висновком, затвердженим 12.12.2022 вказала, що вважає відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що знайшли своє підтвердження. За порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 7, 8 ч. 1 ст. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 № 100, п.п.8 п.4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилось у неналежному контролі за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення, керуючись п. 12 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", відносно заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом №1649 від 13.12.2022 про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 за порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 7, 8 ч. 1 ст. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 № 100, п.п.8 п.4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилось у неналежному контролі за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення, керуючись п. 12 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", що виразилось у неналежній фіксації повідомлення про вчинення правопорушення, звільнено з посади.

Позивач не погодився із наказами ГУНП №1588 від 02.12.2022 та №1649 від 13.12.2022, та звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку відповідач діяв правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Керуючись ч. 1 ст. 3 Закону №580-VІІІ у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

На виконання п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VІІІ поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Статтею 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Пунктом 6 частини 1 ст. 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 (далі - Статут).

Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно зі ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст.1 Статуту).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З наведених норм слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до ст.11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно із ст.12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Статтями 14-19 Статуту, а також Наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, яким затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (набув чинності 21.12.2018), унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Згідно частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частинами третьою та четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, згідно пункту 1 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 7 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893, збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 3 розділу VI Порядку №893 встановлено, що строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 4 статті 16 Дисциплінарного статуту).

Пунктом другим розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві поза розумним сумнівом аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи.

Щодо наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1588 від 02.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає наступне.

Кримінальні провадження, щодо яких слідчі (дізнавачі) прийняли рішення про їх закриття, після внесення відомостей про це до ЄРДР та книги обліку роботи слідчого (дізнавача) (про рух кримінальних проваджень), невідкладно передаються керівникові органу досудового розслідування (його заступнику) для перевірки обґрунтованості прийнятого рішення.

За результатами перевірки керівником органу досудового розслідування (його заступником) не пізніше 10-денного строку з моменту винесення слідчим (дізнавачем) постанови про закриття кримінального провадження складається мотивований висновок про обґрунтованість прийнятого рішення. (пункти 1, 2 розділу IV Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14.04.2016 296).

Судовим розглядом встановлено, що упродовж 2022 року ОСОБА_1 не перевірялась обґрунтованість прийнятих рішень про закриття кримінальних проваджень та висновки про обґрунтованість прийнятих рішень відсутні.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 9 Кримінального процесуального кодексу України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України:

1) керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України;

11) вивчає кримінальні провадження про тяжкі та особливо тяжкі злочини, в яких у 10-денний строк після внесення слідчим відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру; за результатами надає слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, контролює їх виконання;

13) заслуховує слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень;

16) щокварталу організовує перевірки зберігання вилучених з місць подій речових доказів і документів та забезпечує контроль за їх повним й ефективним використанням при встановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення (пункт 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570).

Відповідно до пункту 1 розділу IV Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575 (далі Інструкція), для усебічного, повного і неупередженого досудового розслідування у складних та великих за обсягом кримінальних провадженнях, а також щодо тяжких та особливо тяжких злочинів, учинених в умовах неочевидності, кримінальних правопорушень, які набули суспільного резонансу або учинені на території декількох адміністративно-територіальних одиниць України, утворюються СОГ.

Як встановлено судовим розглядом, в жодному кримінальному провадженні за фактами тяжких та особливо тяжких злочинів де осіб, причетних до вчинення злочину не встановлено, не створено СОГ (хоча за даними ЄРДР 60 кримінальних проваджень розслідуються за фактами тяжких та особливо тяжких злочинів).

Крім того, немає розроблених планів проведення слідчих (розшукових) дій, чим порушено вимоги пункту 1 розділу V Інструкції.

Як вбачається з кримінальних проваджень, що матеріали складаються лише з заяви про вчинений злочин, протоколу огляду місця події або допиту потерпілого (як приклад КП № 0000401 від 14.10.2022 за ч. 3 ст.190 ККУ, № 0000442 від 03.11.2022 за ч. 3 ст. 190 ККУ,

№ 0000174 від 26.05.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ, № 0000374 від 03.10.2022 за ч.4 ст. 185 ККУ).

Так, у ряді кримінальних проваджень (як приклад № 0000287 від 27.07.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ, №0000097 від 14.03.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ, № 0000340 від 03.09.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ, № 0000415 від 23.10.2022 за ч.2 ст. 197-1 ККУ, № 0000437 від 02.11.2022 за ч. 3 ст. 190 ККУ) з моменту внесення відомостей до ЄРДР слідчими не проведено жодної слідчої дії, що негативно впливає на стан розкриття вчинених злочинів.

Судом встановлено, що у кримінальному провадженні № 0000405 від 17.10.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ дотепер слідчим не допитано потерпілого. А у кримінальному провадженні № 0000341 від 03.09.2022 за ч. 4 ст.185 ККУ потерпілого допитано оперуповноваженим за дорученням слідчого, що обмежує слідчого у володінні в повній мірі інформацією про обставини вчиненого злочину.

Крім того, наявні кримінальні провадження у яких після надання вказівок прокуратури або СУ ГУНП не проведено жодної слідчої дії, як приклад КП № 0000303 (вказівки від 14.07.2022), № 0000174 від 26.05.2022 за ч.4 ст. 185 ККУ, № 0000217 від 13.06.2022 за ч.4 ст. 185 ККУ.

Також, колегія суддів зауважує, що під час перевірки виявлено неналежним чином оформлені та заповнені матеріали кримінальних проваджень, зокрема у протоколах допитів свідків та потерпілих не зазначено дату, час проведення слідчої дії та дані про особу, яка їх проводила. Наприклад, такі порушення наявні у кримінальних провадженнях № 0000462, № 0000457, № 0000442, №0000418, № 0000463, № 0000230, № 0000426, № 0000374.

Фактично не проводиться досудове розслідування у кримінальних провадженнях № 0000270 від 16.07.2022 за ч.1 ст. 299 ККУ, № 0000258 від 08.07.2022 за ч.4 ст. 185 ККУ, № 0000371 від 01.10.2022 за ч.4 ст. 185 ККУ.

Щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, колегія суддів зазначає наступне.

Судовим розглядом встановлено, що при складанні висновку за результатами проведення службового розслідування від 01.12.2022 дисциплінарною комісією встановлено, що позивач мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення суворої догани наказом ГУНП в Полтавській області від 20.07.2022 № 839 (копія наказу з відміткою про ознайомлення позивача додається).

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України строк дії дисциплінарних стягнень з моменту оголошення їх порушникові становить: сувора догана - протягом чотирьох місяців.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 ознайомився з вищезазначеним наказом 02.08.2022, тому строк дії суворої догани в даному випадку починається з 03.08.2022 та діє до 02.12.2022 включно.

Так, відповідно до пункту 2 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку ключовою є саме дата вчинення дисциплінарного проступку.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що про результати перевірки складено довідку (від 22.11.2022 № 8220/115/24/02-2022) та заступника начальника ГУНП в Полтавській області-начальника СУ поінформовано про виявлені недоліки та прорахунки. Крім того, вказану довідку для усунення недоліків направлено до відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Так, за результатами перевірки (за обставинними, викладеними у довідці) ініційовано службове розслідування та на підставі наказу ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 № 1007 проведено.

05.12.2022 за вих. 6329/115/12/04-2022 т.в.о. заступника начальника ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області Микитюком І. надано відповідь про усунення виявлених недоліків.

Судовим розглядом встановлено, що виявлення дисциплінарного проступку відбулось 14.11.2022 під час перевірки стану організації діяльності слідчого підрозділу відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, що у свою чергу спростовує аргументи позивача про відсутність у останнього дисциплінарних стягнень на момент затвердження висновку службового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що спірний наказ винесений правомірно та відсутні підстави для його скасування, а тому в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Стосовно наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1649 від 13.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається с матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування, за наслідками якого прийнято наказ, послугувала доповідна записка від 27.11.2022 заступника начальника ГУ - начальника слідчого управління ГУНП полковника поліції Сергія Рекуна щодо перевірки дій працівників поліції відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП з організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення.

Наказом №1005 від 28.11.2022, із змінами, внесеними наказом №1023 від 30.11.2022, відповідно до вимог п. 2 р. II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, за фактом організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення, призначене службове розслідування.

Судом встановлено, що проведення службового розслідування доручене дисциплінарній комісії в складі: голова дисциплінарної комісії: підполковник поліції ОСОБА_3 , начальник відділу дізнання ГУНП; члени дисциплінарної комісії: майор поліції Будько ОБ,, заступник начальника організаційно- методичного відділу слідчого управління ГУНП; майор поліції ОСОБА_4 , дізнавач відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_5 , старший дізнавач з особливих доручень відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_6 , старший дізнавач відділу дізнання ГУНП; капітан поліції ОСОБА_7 , старший слідчий організаційно- методичного відділу слідчого управління ГУНП; капітан поліції ОСОБА_8 , інспектор відділу підтримки УГІ ГУНП; старший оперуповноважений в ОВС відділу Полтавського управління ДВБ НП України майор поліції ОСОБА_9 .

Так, приписами частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту та пункту 1 розділу 2 Порядку №893 встановлено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Колегія суддів зазначає, що Дисциплінарна комісія була створена, про що вказано в наказі №1005 від 28.11.2022, із змінами, внесеними наказом №1023 від 30.11.2022 про призначення службового розслідування.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи наявні пояснення позивача в межах службового розслідування, надані пояснення від 30.11.2022, тому вказане спростовує доводи позивача про неповідомлення його про проведення службового розслідування.

Колегія суддів відхиляє доводи позивача про не доведення змісту наказу до його відома, оскільки в матеріалах є наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності з відміткою про ознайомлення ОСОБА_1 .

Так, судом встановлено, що пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1649 від 13.12.2022, за порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 7, 8 ч. 1 ст. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 № 100, п.п.8 п.4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилось у неналежному контролі за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення, керуючись п. 12 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", що виразилось у неналежній фіксації повідомлення про вчинення правопорушення, звільнено з посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до пункту 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 № 100 керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові (за наявності) слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів), а також інформує відповідний структурний підрозділ органу поліції за напрямом діяльності упродовж 24 годин (за винятком вихідних та святкових днів) з моменту внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, особу, яка підозрюється в його вчиненні (у разі встановлення), рух кримінального провадження.

Крім того, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень (підпункт 8 пункту 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570).

Так, згідно з ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.ч. 5-7 ст. 34 Закону України "Про Національну поліцію" поверхнева перевірка речі або транспортного засобу здійснюється шляхом візуального огляду речі та/або транспортного засобу або візуального огляду салону та багажника транспортного засобу. Поліцейський при здійсненні поверхневої перевірки має право вимагати відкрити кришку багажника та/або двері салону.

Під час поверхневої перевірки речі або транспортного засобу особа повинна самостійно показати поліцейському вміст особистих речей чи транспортного засобу.

При виявленні в ході поверхневої перевірки будь-яких слідів правопорушення поліцейський забезпечує їх схоронність та огляд відповідно до вимог статті 237 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 Кримінального процесуального кодексу України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

Відповідно до ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, - карається штрафом від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

Як вбачається з матеріалів справи, в ході службового розслідування було встановлено, що 26.11.2022 о 18:30 год. до чергової частини надійшло повідомлення зі спец лінії "102" від працівника поліції Буки Андрія - поліцейського офіцеру громади про те, що ним був зупинений транспортний засіб марки Mercedes-Benz д.н.з. НОМЕР_1 в якому знаходиться свіже виловлена риба різного виду, а документація на неї ймовірно підроблена.

Так, за поясненнями ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які 26.11.2022 заступили в добовий наряд в складі оперативної групи, по приїзду на місце пригоди близько 20:07 год. 26.11.2022 (затримка по прибуттю на місце пригоди виникла через погані погодні умови (був туман та йшов дощ), а також через те, що по дорозі в смт. Градизьк у с. Погреби Кременчуцького району була здійснена вимушена зупинка автомобіля для надання допомоги особі яка лежала на проїзній частині автодороги з явними ознаками алкогольного сп`яніння), а саме у населений пункт смт. Градизьк Кременчуцького району по вул. Київській знаходився вище вказаний транспортний засіб та службовий автомобіль поліцейських офіцерів громади. На місці пригоди були наступні особи: поліцейських офіцерів громади ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (ім`я не знає), ОСОБА_15 інспектор СЦД на воді Кременчуцького РУП ГУНП і водій зупиненого транспортного засобу ОСОБА_16 .

Судом встановлено, що по прибуттю на місце спільно із слідчим СОГ було встановлено особу водія транспортного засобу якому було запропоновано надати товарно-транспортні накладні для їх перевірки на, що останній погодився та надав їх всі слідчому у кількості 9 шт, який зазначив про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1.ст.358 КК України.

Відповідно до наказу №575 від 07.07.2017 "Про затвердження інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, а саме під час організації взаємодії при надходженні до органу, підрозділу поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та реагування на них" ОСОБА_17 не отримував доручення від слідчого зі складу слідчо-оперативної групи про проведення будь-яких слідчих (розшукових) дій.

ОСОБА_18 пояснив, що на місце пригоди прибули працівники слідчо-оперативної групи які ніяких дій не приймали, повідомивши, що будуть чекати на дізнавача. На протязі якогось часу на місце прибув адвокат та почав запитувати чи планують працівники поліції приймати будь-які дії стосовно транспортного засобу та риби в ній, таким чином тягнувши час. Водій у свою чергу надав товарно-транспортні накладні на рибу, яких не вистачало. Коли прибув на місце дізнавач, працівники слідчо-оперативної групи перебували поруч та ніяких дій не проводили. Згодом, щоб вирішити вказане питання, поліцейські офіцери громади запропонували водієві та адвокату самостійно надати наявну рибу, з метою перевірки чи дійсно вона відповідає вказаній документації. Водій не сперечався та надав доступ до авто після чого було виявлено 18 одиниць синця та 10 одиниць чехоні, котрі не були вписані до товарно-транспортних накладних.

Колегія суддів зазначає, що під час перевірки було виявлено заборонено рибу (синець - 18 шт. і чехонь 10 шт.). Дану рибу було виявлено у присутності слідчо-оперативної групи, дізнавача, заступника начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП, працівників Полтавського рибоохоронного патруля та інспектора СПД на воді Кременчуцького РУП ГУНП, адвоката і водія, а вказану рибу було відокремлено в окремі ящики.

Судом встановлено, на місці пригоди ніяких процесуальних дій відповідно до КПК України не відбувалося, після чого вказаний транспортний засіб рушив далі за власним маршрутом.

Ігор Долинний доповів по вказаному факту черговому чергової частини відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП ОСОБА_19 , після чого зателефонував до начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП ОСОБА_20 , після чого останній у телефонному режимі надав усну вказівку щодо вилучення транспортного засобу з рибою яка знаходиться в авто під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 КК України /незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом/, оскільки вказану вказівку ОСОБА_20 надав заступник начальника ГУ - начальник слідчого управління ГУНП полковник поліції ОСОБА_21 .

Оскільки ч. 1 ст. 249 КК України являється підслідністю дізнання, ОСОБА_22 повідомив про це ОСОБА_23 в ході чого слідчому повідомили, що для проведення огляду місця події буде залучено т.в.о. начальника сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_24 .. По прибуттю останнього на місце, він почав здійснювати збір матеріалів. Сам ОСОБА_22 надавав усні вказівки оперуповноваженому зі складу слідчо-оперативної групи опитувати очевидців, а також брав участь у поверхневій перевірці транспортного засобу поліцейськими офіцерами громади.

Як додав ОСОБА_22 , для проведення слідчих дій попередньо було призначено старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_25 , але під час неодноразових телефонних дзвінків останньому, він слухавку не брав. Після чого, від керівництва підрозділу поліції надійшла вказівка поїхати за місцем його мешкання, оскільки він проживає у смт. Градизьк. Так як ОСОБА_25 не вдалось знайти, керівництвом відділу поліції №1 було вирішено залучити до огляду місця події ОСОБА_24 .

Так, з вищенаведеного вбачається, що підставою для висновку про порушення позивачем частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, пункту 4 розділу IV Положення про організацію діяльності підрозділів дізнання органів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 20.05.2020 №405, пункту 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.09.2019 №100 стали обставини виявлення 26.11.2022 ознак складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України і не вжиття позивачем заходів для належного документування можливого кримінального правопорушення.

Також, колегія суддів зазначає, що дисциплінарною комісією встановлено, що поліцейськими проведено огляд місця події, що зафіксовано на доданих до матеріалів службового розслідування відеозаписах, проте ОСОБА_1 у своїх поясненнях вказано, що проводилась лише поверхнева перевірка. Вказане підтверджує той факт, що позивач взагалі не контролював ситуацію, що відбувалась на місці події.

Дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 не встановлено.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджується з висновками суду першої інстанції, що наказом ГУНП в Полтавській області від 13.12.2022 №1649 позивача обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані накази є правомірними, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 року по справі № 440/512/23 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 по справі № 440/512/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Л.В. Любчич О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 18.09.2023 року