Справа № 440/1460/19
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2023-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 р.Справа № 440/1460/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Бегунца А.О. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Яковини В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.08.2022, головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол, м. Полтава, повний текст складено 29.08.22 по справі № 440/1460/19 за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" в особі Нафтогазовидобувного управління "Полтаванафтогаз" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Укрнафта" в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Полтавській області, в якій просив суд визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, зайвої пені в загальній сумі 75113448,86 грн, в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34554398,99 грн, за 2016 рік - в сумі 32241575,93 грн, за 2018 рік - в сумі 6241750,12 грн;

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2075723,82 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1601261,88 грн, за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн;

зобов`язати Головне управління ДФС у Полтавській області провести коригування даних інтегрованої картки платника - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, та виконати дії по скасуванню зайво нарахованої в загальній сумі 75113448,86 грн, в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34554398,99 грн, за 2016 рік - в сумі 32241575,93 грн, за 2018 рік - в сумі 6241750,12 грн;

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2075723,82 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1601261,88 грн, за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18.08.2022 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" задоволено.

Визнано протиправними дії Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн (сімдесят п`ять мільйонів сто тринадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень вісімдесят шість копійок), в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73 037 725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок), за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок);

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474 461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки).

Зобов`язано Головне управління ДПС у Полтавській області провести коригування даних інтегрованої картки платника - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, та виконати дії по скасуванню пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн (сімдесят п`ять мільйонів сто тринадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень вісімдесят шість копійок), в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок) , за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок);

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки).

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 19210,00 грн (дев`ятнадцять тисяч двісті десять гривень); витрати на проведення судово-економічної експертизи у розмірі 25000,00 грн (двадцять п`ять тисяч гривень).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що при прийнятті даного рішення судом першої інстанції порушено норми матеріального права, а саме: пп. 14.1.144-1 п.14.1 ст. 14, пп. 21.1.1 ст. 21 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами та доповненнями, далі ПК України), ст. 3 Закону України "Про звернення громадян" від 02 жовтня 1996 року № 393/96-ВР ( із змінами та доповненнями, далі - Закон № 393), пп. 4 Розділу 5, пп. 2 п. 1 Розділу 6, пп. 1 п. 1 Розділу 7 Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 р. за № 751/28881 (далі Порядок № 422), п. 2, п. 3, п.4 розд. І Порядку розгляду звернень та організації особистого прийому громадян у Державній податковій службі України та її територіальних органах, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2020 № 297 та порушено норми процесуального права, а саме: ст.ст. 7, 11, 72, 75, 78, 90, ст. 101, ст. 108, ч. 2 ст. 122, ч. 1 та ч. 2 ст. 123, 242 КАС України, надано невірну правову оцінку обставинам справи та наявним у справі доказам, недосліджено обставин та доказів на яких наголошував увагу Верховний Суд повертаючи справу на новий розгляд. Також стверджує, що позовна заява ПАТ "Укрнафта" подана з порушенням шестимісячного строку для звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України, оскільки платник мав можливість дізнатися про нарахування йому пені з Електронного кабінету платника з початку його функціонування з 01.01.2017 відповідно до Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні". Скаржник заперечує висновки судово-економічної експертизи та вважає, що чинним законодавством не передбачено коригування даних ІКП на підставі висновків судово-економічної експертизи, і зазначає, що нарахування контролюючим органом пені шляхом внесення записів до ІКП відбувається в автоматичному режимі.

Скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, позивач просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти вимог та доводів апеляційної скарги заперечував, просив відмовити в її задоволенні.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Договір про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 (а.с. 70 131, т. 8), уповноваженою особою якого є НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта", взято на облік як платника податків, податковий номер 403739509, 26.02.1998 за № 9, про що свідчить довідка про взяття на облік платника податків, відомості щодо якого не підлягають включенню до Єдиного державного реєстру від 06.06.2017 № 029 (а.с. 68, т. 8).

Платником податку 12.05.2015 подано до Лохвицької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 7 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 8 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1-ий квартал 2015 року, якими визначено податкове зобов`язання з плати за користування надрами на загальну суму 450 234 032,05 грн., в т.ч. за природний газ - 428 529 094,86 грн. та газовий конденсат 21 704 937,19 грн (а.с. 135 149, т.8).

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року сплачено грошовими коштами в розмірі 450 234 032,04 грн:

за природний газ всього - 428 529 094,86 грн згідно з платіжними дорученнями № 49 від 29.04.2015 на суму 142 843 031,62 грн, № 94 від 26.06.2015 на суму 142 843 031,62 грн та № 137 від 29.07.2015 на суму 142 843 031,62 грн (а.с. 94 96, т.9);

за газовий конденсат всього - 21 704 937,18 грн згідно з платіжними дорученнями № 48 від 28.04.2015 на суму 7 234 979,06 грн, № 93 від 26.06.2015 на суму 7 234 979,06 грн та № 136 від 29.07.2015 на суму 7 234 979,06 грн (а.с. 120 122, т.9).

Платником податку 07.08.2015 подано до податкового органу податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 19 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 20 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 2-ий квартал 2015 року №19, якими визначено податкове зобов`язання на загальну суму 483 380 933,17 грн., в т.ч. за природний газ - 464 597 885,44 грн та газовий конденсат - 18 783 047,73 грн (а.с. 150 163, т. 8).

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 2 квартал 2015 року сплачено грошовими коштами в розмірі 483 380 933,17 грн:

за природний газ всього - 464 597 885,44 грн згідно з платіжними дорученнями: № 168 від 28.08.2015 на суму 154 865 961,82 грн., № 223 від 30.09.2015 на суму 154 865 961,81 грн. та № 238 від 28.10.2015 на суму 154 865 961,81 грн. /а.с. 97 99, т. 9/;

за газовий конденсат всього - 18 783 047,73 грн.: № 164 від 28.08.2015 на суму 6 261 015,91 грн., № 222 від 30.09.2015 на суму 6 261 015,91 грн. та № 237 від 28.10.2015 на суму 6 261 015,91 грн (а.с. 123 125, т.9).

Платником податку подано 04.11.2015 до податкового органу податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 31 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 32 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 3-ий квартал 2015 року, якими визначено податкове зобов`язання на загальну суму 496 984 476,53 грн., в т.ч. за природний газ - 484 371 638,52 грн та газовий конденсат - 12 612 838,01 грн (а.с. 164 174, т.8).

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 3 квартал 2015 року було погашено в розмірі 495 642 693,71 грн, в т.ч:

1) шляхом сплати грошових коштів в розмірі 351 096 737,44 грн. платіжними дорученнями: за природний газ всього - 342 688 178,76 грн: № 257 від 17.11.2015 на суму 19 773 753,08 грн, № 282 від 25.11.2015 на суму 161 457 212,84 грн та № 392 від 30.12.2015 на суму 161 457 212,84 грн (а.с. 100 102, т.90); за газовий конденсат всього - 8 408 558,68 грн: № 281 від 25.11.2015 на суму 4 204 279,34 грн. та № 391 від 24.12.2015 на суму 4 204 279,34 грн (а.с. 126 127, т. 9);

2) шляхом зменшення податкових зобов`язань в розмірі 144 545 956,27 грн. внаслідок подання 10.10.2016 уточнюючих розрахунків за серпень-грудень 2014 року: за природний газ всього - 141 683 459,80 грн.: серпень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 35 768 798,76 грн., вересень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 38 223 510,42 грн., жовтень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 35 764 126,87 грн., листопад 2014 року (реєстраційний номер ) частково на суму 31 927 023,75 грн., за газовий конденсат - частково в розмірі 2 862 496,47 грн.: серпень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 663 631,97 грн., вересень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 620 753,94 грн., жовтень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 564 156,28 грн., листопад 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 547 727,49 грн. та за грудень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 466 226,79 грн (а.с. 12 93, т.9).

Платником податку було подано 26.01.2016 до податкового органу податкову декларацію з рентної плати із додатками (розрахунками з рентної плати за користування надрами для видобування вуглеводневої сировини) за 4-ий квартал 2015 року № 2 (реєстраційний номер ), якою визначено податкове зобов`язання на загальну суму 495 706 286,37 грн, в т.ч. за природний газ - 489 003 165,42 грн та газовий конденсат 6 703 120,95 грн (а.с. 175 187, т. 8).

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування вуглеводневої сировини (природний газ) за 4 квартал 2015 року було частково погашено в розмірі 276 281 049,62 грн., в т.ч:

1) шляхом сплати грошових коштів в розмірі 227 730 454,93 грн платіжними дорученнями: № 2 від 15.02.2018 на суму 20 000 000,00 грн, № 3 від 19.02.2018 на суму 18 674 667,00 грн, № 6 від 16.03.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 11 від 18.04.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 17 від 18.05.2018 на суму 18 333 333,00 грн., № 20 від 04.06.2018 на суму 2 000 000,00 грн, № 22 від 20.06.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 24 від 27.06.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 27 від 19.07.2018 на суму 18 333 333,00 грн., № 28 від 27.07.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 30 від 20.08.2018 на суму 21 755 787,93 грн., № 32 від 22.08.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 35 від 20.09.2018 на суму 22 333 333,00 грн., № 42 від 04.10.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 43 від 18.10.2018 на суму 22 333 333,00 грн., № 45 від 31.10.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 49 від 20.11.2018 на суму 18 966 666,00 грн.;

2) шляхом зменшення податкових зобов`язань в розмірі 48 550 594,69 грн. внаслідок подання 10.10.2016 уточнюючих розрахунків за листопад-грудень 2014 року: листопад 2014 року (реєстраційний номер ) частково на суму 5 488 186,98 грн. та за грудень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 43 062 407,71 грн.

За даними витягів з Електронного кабінету платника (а.с. 1 95, т. 10), які відповідають відомостям з інтегрованої картки платника (а.с. 160 257, т. 4, 1 90, т. 5) та розрахунків пені, наданими відповідачем на вимогу суду (а.с. 225 229, т. 3), контролюючим органом нараховано пеню за несвоєчасну сплату рентної плати за період 01.01.2015 - 24.11.2018 у загальній сумі 175 735 803,90 грн., в тому числі у 2015 році - 66 525 992,7 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу, 3 036 392,32 грн з плати за користування надрами для видобування газового конденсату; у 2016 році - 32 241 575,93 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу, 474461,94 грн з плати за користування надрами для видобування газового конденсату; у 2018 році - 76 968 235,27 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу. У 2017 році пеня не нараховувалася.

Відповідні суми пені нараховані контролюючим органом шляхом внесення відповідних записів в ІКП, без проведення перевірок та прийняття податкових повідомлень-рішень, що не заперечується відповідачем.

Платник податків, користуючись своїм правом на замовлення висновку експерта в порядку позасудового експертного дослідження, 27 листопада 2018 року уклав з ТОВ "Бюро судово-економічної експертизи та аудиту "І.В.А." договір № 01/11/2018 на проведення судово-економічної експертизи (а.с. 224 226, т.2). На вирішення судово-економічної експертизи платником поставлено питання щодо документального підтвердження нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за природний газ та газовий конденсат за період з 01.01.2015 по 24.11.2018.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 16, складеного 08 лютого 2019 року (а.с. 18 77, т.1), здійснені контролюючим органом нарахування пені документально не підтверджені, пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ становить 102 698 078,86 грн, що на 73 037 725,04 грн менше, ніж за даними особових рахунків; пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат становить 1 435 130,44 грн, що на 2 075 723,82 грн менше ніж за даними особових рахунків.

Листом від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 платник податків повідомив відповідача про проведену судово-економічну експертизу та надіслав на його адресу примірник (оригінал) висновку судово-економічної експертизи. У листі позивач вимагав провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий природний газ та зменшити суму пені на 73 037 725,04 грн, а також провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий газовий конденсат і зменшити суму пені на 2075723,82 грн. Крім того, позивач вимагав повідомити, чи проведені відповідні коригування за результатами розгляду висновку судово-економічної експертизи № 16 від 08.02.2019 (а.с. 78 79, т.1).

За наслідками розгляду листа від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 Головне управління ДФС у Полтавській області надіслало на адресу платника відповідь від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14 (а.с. 80, т.1), в якій проінформувало, що надісланий лист, який містить посилання на норми Закону України від 13.01.2011 № 2939-VІ "Про доступ до публічної інформації", не підпадає під поняття "запиту на інформацію", що визначене частиною першою статті 19 вказаного Закону, тому лист буде розглянуто протягом 30 днів у відповідності до вимог, встановлених Законом України "Про звернення громадян".

Надалі листом від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 (а.с. 81, т.1) Головне управління ДФС у Полтавській області на лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 повідомило, що нарахування сум в інтегрованій картці платника здійснюється у хронологічному порядку (по терміну сплати самостійно задекларованих сум, які підлягають сплаті до бюджету) і чинним законодавством не визначено порядку коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Вважаючи порушеними права та законні інтереси внаслідок нарахування відповідачем пені та відображенням цього рішення в інтегрованій картці, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки контролюючого органу про допущення позивачем порушень податкового законодавства не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, нарахування зайво нарахованої пені в загальній сумі 75113448,86 грн відбулось необґрунтовано.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі ПК України в редакції, чинній на час спірних правовідносин).

За змістом підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки. Після змін, внесених до ПК України Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 (набрав чинності 01.01.2017) пеня визначається як сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

У свою чергу згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошовим зобов`язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.156. пункту 14.1. статті 14 ПК України податковим зобов`язанням є сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Порядок нарахування пені врегульований статтею 129 ПК України, редакція якої кілька разів змінювалась в період нарахування позивачеві пені з 01.01.2015 по 24.11.2018.

Так, підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України в редакції, що була чинною до 01.09.2015, було встановлено, що після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня. Нарахування пені розпочинається:

а) при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного цим Кодексом;

б) при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні - рішенні згідно із цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 129.3.1 пункту 129.3. статті 129 ПК України нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.

Згідно з пунктом 129.4. статті 129 ПК України пеня, визначена підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 цієї статті, нараховується на суму податкового боргу (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого податкового боргу або на день його (його частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті.

Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до підпункту "а" підпункту 129.1.1 пункту 129.1 ПК України внесені зміни, які набрали чинності з 01.09.2015, відповідно до яких нарахування пені розпочинається при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного цим Кодексом.

З 1 січня 2017 року у зв`язку з внесенням до ПК України змін Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 пункти 129.1. та 129.4. статті 129 викладені у новій редакції.

За приписами пункту 129.1. статті 129 ПК України (в редакції з 01.01.2017) нарахування пені розпочинається:

129.1.1. при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);

129.1.2. при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);

129.1.3. при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного платником податків або податковим агентом, - після спливу 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання.

Відповідно до пункту 129.4. статті 129 ПК України (в редакції з 01.01.2017) на суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктами 129.1.1 та 129.1.2 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), та в інших випадках визначення пені відповідно до вимог цього Кодексу, коли її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Рентна плата належить до загальнодержавних податків відповідно до підпункту 9.1.6. пункту 9.1. статті 9 ПК України.

За приписами підпункту 252.1.3. пункту 252.1. статті 252 ПК України платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл. Облік результатів спільної діяльності ведеться таким учасником окремо від обліку його господарської діяльності. Такий учасник додатково береться на облік як платник рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у порядку, визначеному цим Кодексом.

Порядок, строки нарахування і сплати рентної плати визначені статтею 257 ПК України.

Згідно з пунктами 257.1. 257.3. статті 257 ПК України (у редакції з 01.01.2015) базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу.

Платники рентної плати самостійно обчислюють суму податкових зобов`язань з рентної плати.

Платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, що дорівнює календарному кварталу, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить додатки.

Пунктом 257.4. статті 257 ПК України було визначено, що у податковому (звітному) періоді платники рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин та уповноважена особа, які здійснюють видобування нафти, конденсату, газу природного, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, платники рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та платники рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами природного газу та аміаку територією України сплачують авансові внески з рентної плати у податковому (звітному) періоді до 30 числа кожного місяця (у лютому - до 28 або 29 числа). Розмір таких авансових внесків складається з однієї третини суми податкових зобов`язань з рентної плати, визначеної у податковій декларації за попередній податковий (звітний) період.

Відповідно до пункту 257.5. статті 257 ПК України сума податкових зобов`язань з рентної плати, визначена у податковій декларації за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такої податкової декларації з урахуванням фактично сплачених авансових внесків.

Законом № 909-VIII від 24.12.2015, який набрав чинності з 01.01.2016, внесено зміни до ПК України, у зв`язку з чим пункт 257.1. статті 257 ПК України викладено у редакції, згідно з якою базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу, а для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України, дорівнює календарному місяцю.

Пункт 257.4 статті 257 виключено на підставі Закону № 909-VIII від 24.12.2015.

Таким чином, з 01.01.2016 базовий податковий (звітний) період для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, зменшився з кварталу до місяця, а положення щодо необхідності сплати авансових внесків виключено.

Отже, нормами Податкового кодексу України на час спірних правовідносин не було передбачено прийняття податкового повідомлення-рішення у разі нарахування пені після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання.

Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що пеня, яка є одним із видів фінансової відповідальності платника податків за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства згідно з пунктом 111.2. статті 111 ПК України, встановлюється та застосовується у відповідності до приписів статті 129 ПК України, редакція якої протягом існування спірних правовідносин неодноразово змінювалася. Пенею у розумінні норм податкового законодавства є сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки, у тому числі податкових зобов`язань, які у зв`язку з несплатою у встановлений строк набувають статусу податкового боргу (пп. 14.1.175. п. 14.1. статті 14 ПК України).

Відповідно до положень ПК України, чинних на час спірних правовідносин, прийняття контролюючим органом окремого рішення про нарахування пені не передбачалось, натомість суми пені нараховувалися платнику податків шляхом внесення облікових показників до інтегрованої картки.

Предметом спору у цій справі є дії Головного управління ДФС у Полтавській області, правонаступником якого є Головне управління ДПС у Полтавській області як відокремлений підрозділ ДПС України, стосовно нарахування пені платнику Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ та газовий конденсат за період з 2015 по 2018 рік.

Надаючи правову оцінку діям Головного управління ДПС у Полтавській області, які полягають у нарахуванні пені платнику Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 у загальній сумі 75 113 448, 86 грн, які є предметом спору, колегія суддів ураховує, що 27 листопада 2018 року між ТОВ "Бюро судово-економічної експертизи та аудиту І.В.А." та платником укладено Договір № 01/11/2018 на проведення судово-економічної експертизи.

На вирішення судово-економічної експертизи поставлено три питання, з яких друге та третє питання стосуються предмету даного спору, а саме:

- чи підтверджується документально нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 175 735 803,90 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 66 525 992,70 грн., за 2016 рік - 32 241 575,93 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 76 968 235,27 грн.)? Якщо ні, то в якій сумі підтверджується?

- чи підтверджується документально нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 3 510 854,26 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 3 036 392,32 грн., за 2016 рік 474 461,94 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 0,00 грн.)? Якщо ні, то в якій сумі підтверджується?

Проведення експертизи доручено безпосередньо судовому експерту Скриль Наталії Вікторівні, яка має вищу економічну освіту, стаж експертної роботи з 2014 року, свідоцтво Міністерства юстиції України № 1705 від 07 листопада 2014 року, (дійсне до 15 грудня 2020 року) про присвоєння кваліфікації судового експерта за спеціальностями: 11.1 "Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності", 11.2 "Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій".

Для здійснення експертного дослідження експерту надано, зокрема, податкові декларації, платіжні доручення стосовно оплати за користування надрами, банківські виписки, зведені облікові регістри бухгалтерського обліку, відомості аналітичного обліку по бухгалтерських рахунках обліку розрахунків за користування надрами, дані Електронного кабінету платника податків стосовно відображення контролюючим органом первинних показників в ІКП та нарахування пені.

Актом приймання-передачі матеріалів для проведення судово-економічної експертизи від 14.12.2018 (а.с. 208, т.10) засвідчено факт передачі відповідних документів.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 16, складеного 08 лютого 2019 року (а.с. 18 77, т.1):

По другому питанню:

З урахуванням наданих на дослідження матеріалів нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 175 735 803,90 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 66 525 992,70 грн., за 2016 рік -32 241 575,93 грн., 2017 рік -0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 76 968 235,27 грн.) документально не підтверджується.

Пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, становить 102 698 078,86 грн., що на 73 037 725,04 грн. менше, ніж за даними особових рахунків Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення), (в т. ч.: за 2015 рік менше на 34 554 398,99 грн., за 2016 рік менше на 32 241 575,93 грн., за 2018 рік менше на 6 241 750,12 грн.).

По третьому питанню:

З урахуванням наданих на дослідження матеріалів нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 3 510 854,26 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 3 036 392,32 грн., за 2016 рік 474 461,94 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 0,00 грн.) документально не підтверджується.

Пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915 становить 1 435 130,44 грн., що на 2 075 723,82 грн. менше, ніж за даними особових рахунків Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення), (в т. ч.: за 2015 рік менше на 1 601 261,88 грн., за 2016 рік менше на 474 461,94 грн.).

Із змісту висновку слідує, що розбіжності в розрахунках, виконаних експертом, та контролюючим органом, полягають в наступному.

Експертним висновком визначено, що контролюючим органом безпідставно нараховано пеню в загальному розмірі 75 113 448, 86 грн, в тому числі з плати за користування надрами для видобування природного газу 73 037 725,04 грн, з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 2 075 723,82 грн грн.), з огляду на такі обставини:

1) невірне визначення контролюючим органом граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року, внаслідок чого зайво нараховано пені у сумі 888 132, 87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 845 317,66 грн. (стор. 32 експертного висновку), з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 42 815,21 грн. (стор. 46 експертного висновку);

2) застосування пені на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які нараховані контролюючим органом шляхом внесення записів до ІКП, внаслідок чого зайво нараховано пені в загальній сумі 31 404 723,76 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 29 846 277,31 грн., а саме: за 2 квартал 2015 року 18 023 852,21 грн. (стор. 33 експертного висновку), за 3 квартал 2015 року 11 822 425,10 грн. (стор. 34 експертного висновку) та з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 1 558 445,95 грн., а саме: за 2 квартал 2015 року 1 105 669,08 грн. (стор. 47 експертного висновку), за 3 квартал 2015 року 452 776,87 грн. (стор. 49 експертного висновку);

3) не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до п.п. 129.1.1 п.129.1 ст. 129 ПК України щодо встановлення терміну 90 днів, після спливу якого розпочинається нарахування пені, внаслідок чого зайво нараховано пені за 4 квартал 2015 року з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу в сумі 6 241 750,12 грн (сторінка 42 висновку);

4) нарахування пені контролюючим органом у 2016 році у зв`язку з поданням платником уточнюючих розрахунків, які не є оплатою грошового зобов`язання, в загальній сумі 32 716 037,87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 32 241575,93 грн. (стор. 40 експертного висновку) та з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 474 461,94 грн (стор. 51 експертного висновку).

Щодо визначення контролюючим органом граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року, то суд апеляційної інстанції бере до уваги, що пунктом 257.1 статті 257 ПК України (в редакції, чинній на момент подання в 2015 році податкових розрахунків) передбачено, що базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу.

Відповідно до підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, зокрема, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно з пунктом 49.20 статті 49 ПК України якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.

Пунктом 57.1 статті 57 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вказана норма не містить посилання конкретно на підпункт 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України щодо визначення строків подання податкової декларації, а містить лише загальне поняття - граничний строк, передбачений цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Натомість пункт 49.20 статті 49 ПК України чітко визначає, що якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.

У вказаному пункті статті 49 ПК України немає поняття переноситься, а вжито термін "вважається", що не допускає жодних двозначних трактувань.

Вищенаведені доводи підтверджуються правовим висновком, висловленим Верховним Судом України в постанові від 09.06.2015 у справі № 21-18а15, та в постановах Верховного Суду від 20.02.2018 у справі № 805/1353/17-а та від 13.11.2018 у справі № 826/1352/13-а.

З огяду на матеріали справи, нарахування пені у зв`язку з несплатою грошового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року контролюючим органом розпочато з 21.05.2015, водночас виходячи із положень п. 49.18. статті 49 ПК України термін подання податкового розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року припадав на 10.05.2015 (вихідний день), тому відповідно до п. 49.20 статті 49 ПК України останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, який настає за вихідним або святковим днем, тобто 12.05.2015, тому відповідно до вимог п. 57.1. статті 57 ПК України граничним терміном сплати податкового зобов`язання за 1 квартал 2015 року був 22.05.2015, відтак нарахування пені підлягало здійсненню відповідно до пп. 129.1.1. п. 129.1. статті 129 ПК України з 25.05.2015 першого робочого дня, наступного за 22.05.2015.

Таким чином, контролюючий орган при визначенні фінансової відповідальності за несвоєчасну оплату грошових зобов`язань, не врахував, що в тих випадках, коли останній день строку подання податкової декларації з рентної плати, передбачений підпунктом 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України, припадав на вихідний день, то граничним строком подання такої декларації є операційний (банківський) день, що настає за вихідним днем, і саме з цієї дати розпочинається відлік десятиденного строку сплати узгодженого зобов`язання платником податку.

Отже, і межах розгялду цієї справи встновлено безпідставне нарахування контролюючим органом пені у сумі 888 132, 87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 845 317,66 грн. (стор. 32 експертного висновку), з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 42 815,21 грн (стор. 46 експертного висновку) внаслідок невірного визначення граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року, що також підтверджується висновком експерта.

Доводи відповідача в апеляційній скарзі про те, що чинним законодавством не передбачено підстав для перенесення строків сплати грошових зобов`язань у тих випадках, коли граничний строк подачі податкової декларації припадав на вихідний (святковий) день, колегія суддів відхиляє, оскільки такі твердження суперечать правовим висновкам Верховного Суду, висловеним у постанові від 09.06.2015 у справі № 21-18а15, та в постановах Верховного Суду від 20.02.2018 у справі № 805/1353/17-а та від 13.11.2018 у справі № 826/1352/13-а.

Щодо висновку суду про протиправне нарахування пені на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які нараховані контролюючим органом шляхом внесення записів до ІКП, внаслідок чого зайво нараховано пені в загальній сумі 31 404 723,76 грн, колегія суддів зазначає таке.

Як встановлено судовим розглядом, пеня нараховувалася контролюючим органом на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які платник не декларував та щодо яких не виносилося податкових повідомлень-рішень контролюючим органом. Нарахування сум авансових внесків здійснювалося відповідачем шляхом внесення записів про нарахування авансових внесків до ІКП, та на ці суми нараховувалася в такому ж порядку і пеня.

За змістом п.п. 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 ПК України, якою визначено поняття пені, та відповідно до порядку нарахування пені, передбаченого статтею 129 ПК України, слідує, що пеня нараховується на суми узгоджених грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки. Положеннями ПК України встановлено порядок узгодження грошових зобов`язань в залежності від того, хто визначає ці зобов`язання платник податків чи контролюючий орган.

Якщо грошові зобов`язання визначаються платником податків, то в силу п. 54.1 ст. 54, п. 46.1 ст. 46, абз. 2 п. 46.6 ст. 46 та п. 49.2 ст. 49 ПК України узгодженою є сума податкового зобов`язання, яка визначена самостійно платником і задекларована в поданій ним податковій декларації.

Якщо ж грошові зобов`язання визначаються контролюючим органом, то відповідно до п. 54.3 ст. 54 та п. 55. 1 ст. 55 ПК України контролюючий орган зобов`язаний визначити грошове зобов`язання шляхом винесення податкового повідомлення-рішення, і днем узгодження грошового зобов`язання платника податків у разі адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення вважатиметься день закінчення процедури адміністративного оскарження або день набрання судовим рішенням законної сили.

Беручи до уваги те, що авансові внески позивачем не декларувалися, тобто фактично є неузгодженими, нарахування пені на авансові внески шляхом внесення записів до ІКП є безпідставним, у зв`язку з чим відповідні висновки експерта є обґрунтованими.

Отже, колегія суддів погоджується з висновками суд першої інстанції про протиправність нарахування пені на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які нараховані контролюючим органом шляхом внесення записів до ІКП, внаслідок чого зайво нараховано пені в загальній сумі 31 404 723,76 грн.

Щодо висновку суду про не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до п.п. 129.1.1 п.129.1 ст. 129 ПК України, колегія суддів зазначає таке.

Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до підпункту а підпункту 129.1.1 пункту 129.1 ПК України внесені зміни, які набрали чинності з 01.09.2015, та відповідно до яких при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків нарахування пені розпочинається після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання визначеного цим кодексом.

Отже, нарахування відповідачем пені суперечить положенням частини першої статті 58 Конституції України, згідно якої закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Оскільки Законом України № 655-VIII від 17.07.2015 було встановлено нові строки початку нарахування пені при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків, якими пом`якшено фінансову відповідальність, норми саме цього Закону підлягали врахуванню відповідачем при здійсненні нарахування пені.

Зазначена вище позиція узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 16.10.2018 у справі № 808/2409/17, зокрема, про те, що "…підставою для застосування положень статті 129 ПК України в редакції, що діяла до 01.09.2015, могла бути лише пряма ретроактивна вказівка в Законі № 655-VII, в статті 129 ПК України або в іншому нормативному акті, тобто, застереження про продовження застосування дії пункту "а" підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України в попередній редакції (до 01.09.2015) до правовідносин, що виникли до 01.09.2015".

Таким чином, колегія суд погоджується із висновком суду першої інстанції щодо зайвого нарахування пені у зв`язку з не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015 та так само враховує висновки експерта з цього приводу.

Щодо нарахування пені контролюючим органом у 2016 році у зв`язку з поданням платником уточнюючих розрахунків, суд зазначає, що зі змісту податкових норм слідує, що оплата податкового боргу є можливою за рахунок грошових коштів, за рахунок надміру сплачених сум, або за рахунок помилково сплачених сум платником до бюджету, або за рахунок майна платника податків, а не за рахунок зменшення податкових зобов`язань попереднього періоду.

Подача уточнюючих декларацій не є оплатою податкового боргу платником податків у розумінні норм підпункту 14.1.152 пункту 14.1 статті 14, статті 50, статті 87, статті 129 ПК України, оскільки платник податків не сплачував податковий борг, а коригував податкові зобов`язання (грошові зобов`язання) в сторону зменшення, тобто, фактично, усував помилку при визначенні суми податкового зобов`язання.

Саме таку правову позицію виклав Верховний Суд в постанові від 20.12.2018 у справі № 818/326/17 за позовом ТОВ "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до ДПІ у м. Суми про визнання протиправними дій по нарахуванню в інтегрованій картці пені та зобов`язання відкоригувати дані інтегрованої картки платника.

Отже, колегія суддів відхиляє доводи відповідача в апеляційній скарзі про те, що у контролюючого органу були правові підстави для нарахування пені за несвоєчасну оплату грошових зобов`язань, зменшених у зв`язку з поданням уточнюючих розрахунків.

Також колегія суддів не погоджується з аргументами відповідача про безпідставність врахування висновку експерта з посиланням на відсутність у експерта необхідної кваліфікації для проведення економічної експертизи з приводу дослідження повноти відображення в ІКП нарахувань пені, з огляду на таке.

Так, відповідно до частини 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта є одним із засобів доказування в адміністративному судочинстві.

За приписами частини 3 статті 101 КАС України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною першою статті 103 КАС України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частин 1, 2 статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства.

Статтею 108 КАС України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Дослідивши зміст висновку експерта № 16 від 08.02.2019, колегія суддів обгрунтовано погоджується з доводами суду першої інстанції, що такий висновок містить усі необхідні відомості, які передбачені законодавством, в тому числі, попередження (обізнаність) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, ґрунтується на повному та ретельному дослідженні матеріалів, частина яких залучена до матеріалів справи, з урахуванням правильного застосування норм податкового законодавства, а також узгоджується і підтверджується іншими доказами у справі. Зауважень до математичних розрахунків, проведених експертом, відповідачем не наведено.

Доводи відповідача в апеляційній скарзі про те, що експерт Скриль Н.В. не уповноважена проводити дослідження повноти відображення в ІКП нарахувань пені і взагалі до завдань судово-економічної експертизи не належить питання відображення в картці особового рахунку платника нарахованої пені, яка розраховується в автоматичному порядку, є так само помилковими з огляду на таке.

Згідно з пп. 1.2.3. п. 1.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, економічна експертиза: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій є одним із видів судових експертиз.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, визначені основні завдання економічної експертизи, зокрема, експертизи документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності. Вказані завдання не охоплюють усіх правовідносин, які можуть потребувати проведення експертного дослідження бухгалтерського та податкового обліку , а окреслюють лише основні напрямки, із яких, з урахуванням орієнтовного переліку питань, можна дійти висновку, що визначення відповідності нормативно-правовим актам відображення в податковому обліку пені належить до завдань економічної експертизи.

При цьому експерт ОСОБА_1 має кваліфікацію за спеціальністю : "11.1. Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності", що дозволяє їй здійснювати дослідження податкового обліку, в ході якого аналізувати дані інтегрованої картки платника податків.

Слід також зазначити, що відповідач, посилаючись на неповність та неточності експертного висновку, недостатність кваліфікації експерта, жодного разу не порушував перед судом питання проведення повторної експертизи.

Аналогічно суд апеляційної інстанції відхиляє доводи відповідача в апеляційній скарзі про те, що висновок складений не на підставі дослідження витягів з інтегрованої картки, а витягів з Електронного кабінету платника податків. В силу вимог статті 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), відтак даних Електронного кабінету щодо обліку податків достатньо для проведення експертизи в частині встановлення підстав для нарахування пені.

Також колегія суддів відхиляє доводи відповідача про те, що всі нарахування пені в ІКП здійснено ним в автоматичному режимі, оскільки автоматичність нарахувань не доводить правомірності здійснених нарахувань.

Крім того, пунктами 4 5 розділу І Порядку № 422 визначено, що відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи, а також передбачено обов`язок посадових осіб органів ДФС здійснювати контроль за достовірністю відображення облікових показників в ІКП та у разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі - таке коригування здійснювати за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС.

Також безпідставними є аргументи відповідача в апеляційній скарзі щодо помилковості висновків суду про відсутність порядку встановленого чинним законодавством на оскарження дій органу ДПС.

Як вбачається з обставин справи, підставою для подання позову було звернення позивача до ГУ ДФС у Полтавській області з листом від 15.02.2020 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244, яким направлено висновок судово-економічної експертизи від 08.02.2019 та висловлено запит на отримання публічної інформації з посиланням на Закон України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI та, як стверджує відповдач, без посилання на будь-яку норму ПК України чи іншого нормативного акту позивач вимагав відкоригувати облікові картки з урахуванням висновку експертизи.

На вказаний лист позивача ГУ ДФС у Полтавській області було надано відповідь листом від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14, в якій повідомлено позивача, що вказаний лист не підпадає під поняття "запиту про інформацію", що визначене ч. 1 ст. 19 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI та дію ст. 1 вказаного Закону. Разом з тим, на вказаний запит позивача ГУ ДФС у Полтавській області було надано відповідь листом від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 відповідно до Закону України "Про звернення громадян" від 02.10.1996 №393/96-ВР. У вказаному листі з урахуванням вимог Податкового кодексу України та вимог Порядку ведення органами ДФС України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затвердженого Наказ Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за №751/28881 (далі за текстом Порядок № 422) повідомлено платника, що чинним законодавством не передбачено порядок коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Отже, така відмова також може бути підставою для звернення до суду, оскільки заява хоч і розглянута в порядку Закону України "Про звернення громадян", але фактично під час розгляду листа позивача відповідачем було застосовано приписи Порядку № 422 та прийнято відмову в коригуванні даних інтегрованої картки платника податків з посиланням на цей Порядок.

Колегія суддів дійсно погоджується з тим, що позивач не звертався із скаргою на дії органу ДФС щодо нарахування пені в адміністративному порядку, водночас в силу вимог Закону України "Про звернення громадян" платник може подати скаргу на дії посадових осіб, що ним власне і було зроблено.

Розділ VII Порядку № 422 містить положення щодо перенесення до ІКП результатів адміністративного та/або судового оскарження рішень органів ДФС та методи контролю достовірності відповідних показників, передбачаючи, що первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, є: скарги (заяви) платника податків; рішення про продовження терміну розгляду скарги (заяви); рішення про результати розгляду скарги (заяви); рішення про залишення скарги (заяви) без розгляду.

Водночас з приписів глави VII Порядку № 422 слідує, що перенесення до ІКП стосується результатів адміністративного та/або судового оскарження саме рішень органів ДФС, а не дій, а положення цієї глави регламентують внесення даних до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, які в залежності від результатів розгляду скарги можуть вплинути на облікові показники.

Незважаючи на те, що Податковим кодексом України передбачено право платника оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб) (п.п. 17.1.7. п. 17.1. статті 17), порядок оскарження дій (бездіяльності) контролюючих органів (посадових осіб) Кодексом не встановлено, натомість статтею 56 Кодексу визначено лише процедуру оскарження рішень контролюючого органу. Аналогічно Порядок оформлення і подання скарг платниками податків та їх розгляду контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України

Від так, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що та обставина, що позивач не звертався із скаргою на дії органу ДФС щодо нарахування пені в адміністративному порядку, враховуючи те, що відповідачем не приймалося будь-яких рішень щодо нарахування пені, а було зроблено нарахування в автоматичному порядку, не впливає на його право звернутися до суду із позовом про визнання протиправними дій органу щодо нарахування пені. Звернення позивача до органу ДФС із листом від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 свідчить про намагання позивача вирішити спір у досудовому порядку, які не мали позитивного результату, що також може бути підставою для звернення до суду і не може бути підставою для відмови в задоволенні вимог позову через те, що позивач не звертався до органів податкової служби із скаргою відповідно до Порядку № 422.

Також колегія суддів не погоджується з аргументами відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з огляду на таке.

В апеляційній скарзі відповідач зазаначає, що позивач просить визнати протиправними дій щодо нарахування пені та провести коригування даних інтегрованої картки платника - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнатфа" 22525915, податковий номер 403739509, про які позивачу було відомо протягом 2015-2018 років (станом на 19.02.2018), що свідчить про пропуск строку на звернення до суду з даними позовними вимогами.

Колегія суддів зазначає, що пеня в загальній сумі 75 113 448,86 грн, яка є предметом спору, нарахована відповідачем шляхом внесення записів до ІКП без проведення перевірок та винесення податкових повідомлень-рішень.

Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затверджено наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 (втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів № 5 від 12.01.2021), далі - Порядок № 422.

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку № 422 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП; первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо); первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 422 передбачено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Підпунктом 14.1.56. ст. 14 ПК України передбачено, що електронний кабінет - електронна система взаємовідносин між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації їхніх прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом, що складається з:

апаратно-програмного комплексу; портального рішення для користувачів - платників податків, робота в якому здійснюється он-лайн (через Інтернет у режимі реального часу) та не вимагає обов`язкового використання спеціалізованого клієнтського застосування; портального рішення для користувачів - державних, у тому числі контролюючих, органів; програмного інтерфейсу (API), що дає змогу реалізувати повноту функціоналу електронного кабінету; інших засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем. Порядок функціонування електронного кабінету визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до положень статті 42-1 Податкового кодексу України, якою доповнено Кодекс згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016, електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом: перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу (абз. 2 п. 42-1.2. статті 42-1 ПК України).

Порядок функціонування Електронного кабінету затверджено наказом Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 (далі - Порядок № 637).

Відповідно до п. 3 розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-телекомунікаційними системами ДФС.

Таким чином, відповідач, як контролюючий орган, здійснює оперативний облік сплати податків і зборів, митних та інших платежів шляхом відображення первинних показників, податкової інформації в ІКП. В свою чергу, доступ для платника до даних ІКП забезпечується завдяки Електронному кабінету платника, в якому дані ІКП відображені обмежено, в певній частині.

Порівняльний аналіз змісту витягу з інтегрованої картки (а.с. 232 266, т. 6) та витягу з Електронного кабінету платника податків (а.с. 137 195, т. 6) свідчить, що інформація в Електронному кабінеті платника податків не містить опису облікових операцій, що є підставою для внесення відповідних облікових показників. За таких обставин, у разі відображення в ІКП нарахувань пені, платник податків за допомогою Електронного кабінету позбавлений можливості визначити підстави для такого нарахування та розрахунок пені.

Крім того, дані в Електронному кабінеті платника мають інформаційний характер, і занесення даних до ІКП та, відповідно, до Електронного кабінету платника не може розцінюватися як прийняття контролюючим органом рішення про визначення грошових зобов`язань чи застосування фінансової відповідальності.

Верховний Суд в постанові від 16.10.2018 у справі № 808/2409/17 дійшов саме до такого висновку: "Системний аналіз ПК України та Порядку №422 свідчить про те, що ведення контролюючим органом ІКП, відображення у ній певної інформації під час здійснення оперативного обліку податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, не обумовлює само по собі виникнення для платника податків будь-яких грошових зобов`язань, оскільки останні встановлюються та оформлюються виключно в порядку встановленому Главою 4 Розділу ІІ Податкового Кодексу України шляхом прийняття відповідного рішення та врученням платнику податкової вимоги".

Таким чином, посилання відповідача в апеляційній скразі про можливість дізнатися про порушення свого права у зв`язку з нарахуванням пені з Електронного кабінету платника судом відхиляються.

Колегія суддів ураховує, що позивач за результатом висновку судово-економічної експертизи, отриманим на власне замовлення, дізнався про детальний розрахунок пені та порушення, які мали місце в частині розрахунку пені у сумі 75 113 448,86 грн, що слугувало підставою для звернення до відповідача із відповідною скаргою з долученим до неї висновком експерта. В свою чергу листи податкового органу від 22.02.2019 №7444/10/16-31-08-02-14 та від 05.03.2019 №9347/10/16-31-10-01-08 засвідчили відмову відповідача відкоригувати записи про нарахування спірної пені в ІКП, а, отже, як правильно виснував суд першої інстанці, відхиляючи такі доводи відповідача про пропуск строку звернення до суду, спір виник саме з цього часу та з цього моменту слід обчислювати строк звернення до суду.

Отже, колегія суддів уважає, що позивачем строк звернення до суду дотримано.

На підставі викладеного вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про протиправність дій Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн, в тому числі: з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73 037 725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок), за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок); з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474 461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки), а також з обраним судом першої інстанції способом захисту порушених прав, оскільки такий спосіб захисту (зобов`язання контролюючого органу провести коригування даних (показників) ІКП) є адекватним та ефективним способом відновлення порушених прав позивача, що також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 13.02.2018 у справі № 816/2042/16, від 02.10.2018 у справі № 816/2220/17, від 20.12.2018 у справі № 818/326/17.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

З огляду на результат апеляційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.08.2022 по справі № 440/1460/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді А.О. Бегунц С.С. Рєзнікова
Повний текст постанови складено 18.09.2023.