Справа № 380/1777/23
Суддя: Довгополов Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2023-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/1777/23 пров. № А/857/13282/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Довгополова О.М.,

суддів Коваля Р.Й., Гудима Л.Я.,

з участю секретаря судового засідання Гриньків І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мармет грейн» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

суддя (судді) в суді першої інстанції Коморний О.І.,

час ухвалення рішення: 12:31:58,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення: 13.07.2023,

В С Т А Н О В И В:

ТзОВ «Мармет Грейн» звернулося в суд з позовом до ГУ ДПС у Львівській області, в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 01 грудня 2022 №13207/13-01-07-01, №13209/13-01-07-01, №13210/13-01-07-01, прийняті на підставі акту перевірки «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету» від 11.11.2022 №14685/13-01-07-01/43386254; зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Мармет Грейн» () за січень 2022.

В обґрунтування позовних вимог зазначало те, що 01.12.2022 Головним управлінням ДПС у Львівській області винесено податкові повідомлення-рішення №13207/13-01-07-01, №13209/13-01-07-01, №13210/13-01-07-01, прийняті на підставі акта перевірки від 11.11.2022 №14685/13-01-07-01/43386254 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету».

Основним чинником виникнення від`ємного значення з ПДВ є придбання на території України протягом лютого-листопада 2021 пшениці українського походження, кукурудзи українського походження врожаю 2021, комплексу транспортно-експедиторських послуг з завантаження вантажу, послуг митного оформлення декларацій на експорт, послуг оформлення аркуша митної декларації та здійснення експортних операцій, послуг з митно-брокерського оформлення митної декларації, а саме: вивезення ТМЦ за межі митної території України.

Зазначає, що експортні операції оподатковуються за ставкою « 0» відсотків відповідно до п.п.195.1.1 п.195.1 ст.195 Податкового кодексу України.

Позивач вважав, що перевірка проведена неправомірно, без належного дослідження обставин, а висновки в акті не відповідають фактичним обставинам справи, неправомірно застосовано норми матеріального права, а тому винесені податкові повідомлення-рішення від 01.12.2022 №13207/13-01-07-01, №13209/13-01-07-01, №13210/13-01-07-01 є протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 05 липня 2023 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 01 грудня 2022 року №13207/13-01-07-01, №13209/13-01-07-01, №13210/13-01-07-01, прийняті на підставі акту перевірки «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Мармет Грейн» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету» від 11.11.2022 №14685/13-01-07-01/43386254; зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Мармет Грейн» () за січень 2022 року.

Рішення мотивоване тим, що висновки, викладені в акті перевірки, не підтверджуються матеріалами справи, тому прийняті податкові повідомлення-рішення від 01 грудня 2022 №13207/13-01-07-01, №13209/13-01-07-01, №13210/13-01-07-01 на підставі акта перевірки «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету» від 11.11.2022 №14685/13-01-07-01/43386254 є протиправними та підлягають скасуванню. Зобов`язання внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Мармет Грейн» за січень 2022 року, гарантує дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечує його виконання та унеможливлює необхідність наступних звернень до суду.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, ГУ ДПС у Львівській області подало апеляційну скаргу. Вважає, що рішення суду прийняте з порушенням вимог чинного законодавства, з неповним з`ясуванням обставин справи, які мають значення для справи, неправильним дослідженням доказів та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що встановлені за результатами перевірок обставини свідчать про не здійснення операцій з придбання товару, що не надає права на формування податкового кредиту з ПДВ на підставі податкових накладних, виписаних від зазначеного контрагента. Також у відповідача ще не виник обов`язок внести до Реєстру заяв про повернення бюджетного відшкодування податку на додану вартість необхідні дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника згідно заяви позивача як такої, що є узгодженою, адже такий обов`язок, зважаючи на вимоги пункту 200.15 статті 200 Податкового кодексу України, виникне у відповідача лише на наступний робочий день після отримання рішення суду у цій справі, яке набрало законної сили.

Представник апелянта у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги та просив задовольнити її з підстав, що у ній наведені.

У судовому засіданні представник позивача заперечив щодо доводів апеляційної скарги та просив залишити оскаржене рішення суду без змін.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ «Мармет Грейн» є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 43386254, про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач перебуває на податковому обліку Головного управління ДПС у Львівській області, про що зазначено в акті перевірки.

Фахівцями Головного управління ДПС у Львівській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, про що складено акт №14685/13-01-07-01/43386254 від 11.11.2022.

Згідно висновків акту перевірки встановлено порушення ТзОВ «Мармет Грейн»:

1) п.198.1, п.198.3 ст.198; п.200.1, п.200.2, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено бюджетне відшкодування з ПДВ за січень 2022 на суму 12051575,00 гривень;

2) п.198.1, п.198.3, ст.198; п.200.1, п.200.2, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, внаслідок чого підприємству відмовлено в отриманні заявленої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за січень 2022 на суму 72284687,00 гривень;

3) п.198.1, п.198.3, ст.198, п.200.1, п.200.2 п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено суму від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, за січень 2022 на суму 160525,00 гривень.

За результатами акту перевірки №14685/13-01-07-01/43386254 від 11.11.2022, Головним управленням ДПС у Львівській області були прийняті податкові повідомлення-рішення від 01.12.2022:

- форми «В1» №13207/13-01-07-01 на суму завищення бюджетного відшкодування в розмірі 12051575,00 гривень та на суму штрафних санкцій в розмірі 6025787,50 гривень;

- форми «В3» №13209/13-01-07-01 на суму відмови у бюджетному відшкодуванні за січень 2022 в розмірі 72284687,00 гривень;

- форми «В4» №13210/13-01-07-01 щодо завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в розмірі 160525,00 гривень.

Позивач не погоджувався з оскарженими податковими повідомленнями-рішеннями, вважаючи їх незаконними, безпідставними та необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, тому звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції і вважає його таким, що відповідає обставинам справи та правильному застосуванню норм матеріального права з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що відповідно до згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України (далі ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п. 138.2 ст. 138 ПК України витрати, які враховуються для визначення об`єкта оподаткування, визнаються на підставі первинних документів, що підтверджують здійснення платником податку витрат, обов`язковість ведення і зберігання яких передбачено правилами ведення бухгалтерського обліку, та інших документів.

Підпунктом 139.1.9. п.139.1 ст.139 ПК України передбачено, що не включаються до складу витрат: витрати, не підтверджені відповідними розрахунковими, платіжними та іншими первинними документами, обов`язковість ведення і зберігання яких передбачена правилами ведення бухгалтерського обліку та нарахування податку.

Як передбачено п. 198.1 ст. 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

Згідно із п. 198.3 ст. 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 вказаного Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою п.193.1 ст.193 вказаного Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 вказаного Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 вказаного Кодексу.

Виходячи з вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 року №996-ХІV обґрунтування відображення господарських операцій в податковому обліку здійснюється на підставі даних бухгалтерського обліку.

Статтею 2 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (в редакції, на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що сфера дії Закону поширюється на всіх юридичних осіб, створених відповідно до законодавства України, незалежно від їх організаційно - правових форм і форм власності, а також на представництва іноземних суб`єктів господарської діяльності, які зобов`язані вести бухгалтерський облік та подавати фінансову звітність згідно з законодавством.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», первинний документ документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій, згідно з вимогами ч. 1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Враховуючи наведене, слід зробити висновок, що для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції, тобто достовірні первинні документи. Для з`ясування обставин реальності вчинення господарської операції належить ретельно перевіряти доводи податкових органів про фактичне нездійснення господарської операції, викладені в актах перевірки або підтверджені іншими доказами.

Відтак, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

Згідно з Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, первинні документи (на паперових і машинозчитуваних носіях інформації) для надання їм юридичної сили і доказовості повинні мати такі обов`язкові реквізити, як: назва підприємства, установи, від імені яких складено документ, назва документа (форми), код форми, дата і місце складання, зміст господарської операції та її вимірники (у натуральному і вартісному виразі), посади, прізвища і підписи осіб, відповідальних за дозвіл та здійснення господарської операції і складання первинного документа. Забороняється приймати до виконання первинні документи на операції, що суперечать законодавчим і нормативним актам.

Отже, для надання первинним документам юридичної сили і доказовості, вони повинні бути складені відповідно до вимог чинного законодавства.

Верховний Суд у своїй постанові від 11.09.2018 року у справі №815/6105/17 зазначив, що непідтверження операцій за ланцюгом постачання, так само як і інші порушення податкової дисципліни, допущені контрагентом платника податків або третіми особами у відносинах з контрагентом не є свідченням нереальності господарських операцій за умови її підтвердження іншими належними і допустимими первинними документами податкового та бухгалтерського обліку.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду також неодноразово висловлював позицію, що відповідальність має індивідуальний характер і платник податків не може нести відповідальність за можливі протиправні дії інших юридичних осіб (постанови від 04 червня 2020 року у справі №340/422/19, від 10 липня 2020 року у справі №120/4723/18-а, від 13 серпня 2020 року у справі №520/4829/19, від 27 серпня 2020 року у справі №820/1379/16, від 17 вересня 2020 року у справі N 826/16705/17, від 20 жовтня 2020 року у справі N 806/705/15 тощо).

Отже, порушення, допущені одним платником податків, за загальним правилом не впливають на права та обов`язки іншого платника податків. Чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів. Тому невиконання контрагентами своїх податкових обов`язків не може бути безумовним свідченням відсутності ділової мети та / або обізнаності платника податків із протиправним характером діяльності його контрагентів та відповідно недостовірності задекларованих даних податкового обліку платника податків. Ця правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 18 грудня 2018 року у справі №816/1118/17, від 15 січня 2019 року у справі №809/2918/13-а.

Відтак підтвердженням господарської операції виходячи з визначення Закону №996-XIV є саме рух матеріальних активів та коштів між контрагентами, натомість первинна документація є відображенням такої операції.

При цьому ПК України та Закон №996-XIV не розглядають невідповідність цивільно-правових повноважень особи на те, щоб діяти від імені юридичної особи, як самостійну підставу неналежності оформлених первинних документів, а складені нею первинні документи не позбавляють правового значення у випадку фактичного руху активів.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що господарські операції для визначення податкового кредиту та витрат, які враховуються для визначення об`єкта оподаткування, мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими відповідно до вимог частини другої статті 9 Закону N 996-XIV та пункту 2.4 Положення первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Отже, будь-який документ, виданий від імені суб`єкта господарювання (платника податків), що не був позбавлений відповідного статусу на час складення цього документа, має силу первинного документа та згідно зі статтею 44 ПК України та статтею 9 Закону N 996-XIV підтверджує дані податкового обліку суб`єкта господарювання та/або його контрагентів у тому разі, якщо цей документ містить, зокрема: достовірні дані про фактично здійснену господарську операцію та відображає її економічну суть; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Водночас інший платник податків під час використання такого документа у своєму податковому обліку повинен діяти розумно, добросовісно та з належною обачністю, а також не мати достатніх підстав для сумніву в достовірності даних, внесених до відповідного документа своїм контрагентом, у тому числі стосовно даних щодо можливих дефектів правового статусу такого контрагента, а також щодо підпису та інших засобів ідентифікації представників контрагента, які брали участь у господарській операції.

Як слідує з матеріалів справи, рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 11.10.2022 у справі №380/14750/21, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2023, визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 12.07.2021 №16855/13-01-07-01, №16856/13-01-07-01, №16853/13-01-07-01 прийняті на підставі акту перевірки «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету від 17.06.2021 №13187/13-01-07-01/43386254; визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 13.08.2021 №19397/13-01-0705, №19398/13-01-0705, складені за наслідком акту від 13.07.2021 №14390/13-01-07-05/43386254 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету; визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 10.12.2021 №24459/13-01-07-02, №27460/13-01-07-02 від 10.12.2021, прийняті на підставі акту «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету від 17.11.2021 №21799/13-01-07-01/43386254.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14.03.2023 у справі №380/7564/22, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2023, визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 01.02.2022 року №1649/13-01-07-01, №1651/13-01-07-01, прийняті на підставі акту перевірки від 12.01.2022 №271/13-01-07-02/43386254 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Мармет Грейн» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за жовтень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Податкові повідомлення-рішення, зокрема від 12.07.2021 №16856/13-01-07-01, від 13.08.2021 №19398/13-01-07-05, від 10.12.2021 №27460/13-01-07-02, від 01.02.2022 №1651/13-01-07-01, які зазначені в акті перевірки від 11.11.2022 №14685/13-01-07-01/43386254, як неузгоджені та стали підставою для висновку податкового органу щодо відмови в отриманні бюджетного відшкодування податку на додану вартість та завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту, напроти є узгодженими, оскільки перевірені в судовому порядку та скасовані, як неправомірні.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 78 КАС України).

Також між Товариством з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «Арніка» (Постачальник) та - ТзОВ «Мармет Грейн» (Покупець) укладено Договір поставки продукції від 01.06.2021 №ВПП 01/06/21-ПТА (т.2 а.с. 30-37), за умовами якого постачальник поставляє (продає) у власність Покупцеві, а Покупець приймає (придбає) і оплачує на умовах і протягом дії цього Договору продукцію з якісними показниками, вказаними у додатку до цього Договору. Асортимент, номенклатура, кількість, якість, ціна умови та строки поставки Товару, місце прийому - передачі, строки оплати Товару узгоджуються сторонами шляхом вказуванні їх у Додатках на окремі партії товару, які поставляються згідно цього Договору та становлять його невід`ємну частину.

На виконання умов Договору поставки продукції від 01.06.2021 №ВПП 01/06/21-ПТА, Товариством з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «Арніка» виписано на адресу ТОВ «Мармет Грейн» видаткові накладні (т.1 а.с. 188-250, т.2 а.с. 1-29) та податкові накладні, які зазначені у таблиці акту перевірки.

Оформлення податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «Арніка» на адресу ТзОВ «Мармет Грейн» також підтверджується реєстром отриманих та виданих податкових накладних.

Оплата зазначених операцій (поставлення товару) підтверджується платіжними дорученнями (т.6 а.с. 228-243).

Суми податку на додану вартість, згідно з зареєстрованими податковими накладними, отриманими від Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «Арніка», включено до податкового кредиту на загальну суму 12051574,68 гривень та відображені у Реєстрі отриманих податкових накладних, Додатку 1 до Податкової декларації з податку на додану вартість та у рядку 10.3 Податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2021 на загальну суму 12051574,68 гривень та включено у рядок 21 Декларації з податку на додану вартість у сумі 12051574,68 гривень, з подальшим включенням до бюджетного відшкодування (ряд.20.2.1+ряд.20.2.2) (рядок 3 Додатка 3) на рахунок платника у банку (таблиця 1 додатку 3 до Декларації з ПДВ за січень 2022).

Реальність господарських операцій також підтверджується рядом договірних відносин з іншими господарськими суб`єктами, зокрема, ТзОВ «Мармет Грейн» було укладено контракт з іноземним суб`єктом господарювання - АГРО ЕООД (Болгарія), що не заперечує відповідач.

ТзОВ «Мармет Грейн» для належного здійснення господарських операцій та налагодження здійснення господарської діяльності було укладено ряд договорів із різними товариствами та підприємствами з метою отримання тих чи інших послуг, в тому числі декларування вантажів зернових культур, експедиційних послуг та послуг, пов`язаних з організацією перевезень вантажів.

Відтак, ТзОВ «Мармет Грейн» вчинялися дії щодо належного виконання вимог міжнародного контракту, про що свідчать ряд документів, в тому числі митні декларації та відповідні інвойси (т.5 а.с. 146-241).

Колегія суддів звертає увагу, що всі представлені позивачем документи відповідають вимогам, встановленим Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» до первинних документів, не викликають у суду сумнівів щодо їх достовірності та в сукупності з іншими доказами підтверджують реальність здійснення господарських операцій позивача з контрагентами.

Суд зазначає, що позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження того, що господарські операції із суб`єктами господарювання носили реальний характер, договори були виконані належним чином, товари були поставлені.

Наявність або відсутність окремих документів, як і деякі помилки чи неточності у їх оформленні, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися), а певні недоліки в заповненні первинних документів носять оціночний характер. Необхідно зазначити, що ступінь деталізації опису господарської операції у первинному документі законодавством не встановлена. Крім того, не є свідченням нереальності господарських операцій відсутність деталізації їх опису в первинних документах.

Відсутність довіреностей на отримання товарів не є підтвердженням безтоварності господарських операцій.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка презюмує економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Контролюючим органом, у свою чергу, не наведено переконливих доводів, що ґрунтуються на об`єктивній інформації та спростовують факти господарської діяльності, засвідчені вказаними документами, а також не представлено жодних доказів на підтвердження того, що відомості, які містяться в цих документах, неповні, недостовірні та (або) суперечливі.

Також не подано відповідачем жодних доказів на підтвердження недобросовісності позивача як платника податку на додану вартість або можливої фіктивності його постачальника, як-от: пояснень посадової особи щодо її непричетності до фінансово-господарської діяльності очолюваного суб`єкта господарювання, судових рішень, вироків, не наведено будь-яких доводів щодо здійснення позивачем операцій за відсутності розумних економічних причин (ділової мети) та наміру одержати економічний ефект тощо.

Жодних інших обставин для невизнання первинних документів для врахування господарських відносин позивача з вказаними контрагентами відповідачем не наведено.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції», Суд звертав увагу на необхідність покладення обов`язку доказування на податковий орган, що цілком відповідає положенням статті 72 КАС України.

Недослідження контролюючим органом первинних документів, що стосуються фінансово-господарської діяльності позивача за період перевірки вказує на те, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем норм податкового законодавства зроблені без належної оцінки та дослідження необхідних документів, що, як наслідок, вказує на передчасність викладених в акті перевірки висновків про порушення позивачем норм податкового законодавства.

Крім цього, згідно підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до підпункту 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 ПК України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування закріплений в пункті 200.12 статті 200 ПК України.

Відповідно до пункту 200.12 статті 200 ПК України зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки; б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки; г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення; ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами «б» і «в» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами «а», «г» і «ґ» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

Згідно пункту 200.13 статті 200 ПК України на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.

Згідно з пунктом 200.15 статті 200 ПК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Відповідно до підпункту 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Згідно із пунктом 60.5 статті 60 ПК України у випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, з аналізу вказаних норм вбачається, що у разі скасування податкового повідомлення-рішення, останнє вважається відкликаним у день набрання законної сили відповідним рішенням суду. При цьому, на наступний робочий день, після отримання відповідного рішення, контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Аналізуючи наведені норми чинного законодавства та обставини справи, колегія суддів вважає вірним висновок суду попередньої інстанції про те, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не дають підстав стверджувати про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 липня 2023 року у справі № 380/1777/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Довгополов
судді Р. Й. Коваль
Л. Я. Гудим
Повне судове рішення складено 18.09.2023.