Справа № 160/20136/22
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 вересня 2023 року м. Дніпросправа № 160/20136/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Головко О.В. (доповідач),

суддів: Ясенової Т.І., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Діденко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2023 року (суддя Ніколайчук С.В., повний текст рішення складено 10.04.2023) в адміністративній справі

за позовом Акціонерного товариства «Дніпроважмаш»

до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в :

Акціонерне товариство «Дніпроважмаш» звернулося до суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.09.2022 № .

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2023 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.09.2022 № в частині суми 2396946,12 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати, в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову виїзну перевірку Акціонерного товариства «Дніпроважмаш» з питань дотримання вимог валютного законодавства України за період з 01.01.2018 по 08.08.2022 при виконанні зовнішньоекономічних контрактів від 14.11.2016 № 98-16/122, від 11.01.2022 № 139/2021, за результатами якої склало акт від 22.08.2022 № 1420/04-36-07-09/00168076.

В ході перевірки податковим органом було встановлено порушення з боку платника податків: ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валютну і валютні операції» при виконанні вимог зовнішньоекономічного контракту від 14.11.2016, укладеного з нерезидентом ТОВ « Белтехкомсервіс» в частині не отримання валютної виручки в сумі 18559732,38 рос. руб.; ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні вимог зовнішньоекономічного контракту від 11.01.2022, укладеного з нерезидентом«Egupment Ltd.» (United Kingdom) в частині несвоєчасного отримання авансового платежу в сумі 157521,83 фунтів стерлінгів.

На підставі Акту перевірки № 1420/04-36-07-09/00168076 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області податкове повідомлення-рішення від 15.09.202 № , згідно з яким нараховано пеню в розмірі 2451700,54 грн.

Судом першої інстанції назване рішення визнано правомірним в частині нарахування штрафних санкцій за порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні вимог зовнішньоекономічного контракту від 11.01.2022. Рішення суду в цій частині сторонами не оскаржується, судом апеляційної інстанції не перевіряється.

Спірним залишається питання правомірності нарахування податковим органом штрафних санкцій за порушення позивачем ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валютну і валютні операції» при виконанні вимог зовнішньоекономічного контракту від 14.11.2016.

В цій частині суд апеляційної інстанції встановив, що між АТ «Дніпроважмаш» (постачальник) та ТОВ «Белтехкомсервіс», республіка білорусь (покупець) було укладено контракт від 14.11.2016 № 98-16/122, за умовами якого сума контракту складає рублів рф. Оплата продукції здійснюється протягом 80 календарних днів з дати відвантаження.

Матеріалами справи підтверджується, сторонами не заперечується, що за контрактом № 98-16/122 з 01.01.2018 постачальником відвантажено в адресу покупця продукцію на суму 53898980,38 рос. руб., проте оплата надійшла в загальній сумі 18559732,38 рос. руб. Останній платіж надійшов 09.12.2021, що підтверджується банківською випискою по рахунку АТ «Дніпроважмаш».

Позивач зазначає, що наступний платіж мав бути здійснений в березні 2022 року, проте в зв`язку зі збройною агресією рф наступна оплата не відбулася через встановлення відповідної заборони НБУ.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що за приписом статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Пунктом 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Національного банку України від 02.01.2019 № 5, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що порушення резидентом строків розрахунків тягне нарахування пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів. Нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Матеріали справи містять Сертифікат Дніпропетровської ТПП № 1200-22-1060 від 06.10.2022 про форс-мажорні обставини, виданий АТ «Дніпроважмаш».

При цьому факт того, що вказаний сертифікат отриманий позивачем після проведення перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення, не змінює правову оцінку характеру спірних правовідносин, адже в Сертифікаті прямо визначено дату настання обставин непереборної сили 24 лютого 2022 року.

Крім того, Торгово-промислова палата України ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Більш того, факт збройної агресії рф та прийняття Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» є загальновідомим, а тому податковий орган при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення мав врахувати такі обставини, діючи розсудливо та пропорційно.

Приписами статті 112 Податкового кодексу України встановлено, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

В ході розгляду справи відповідач не довів, що АТ «Дніпроважмаш» діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Таким чином, наявність підтверджених форс-мажорних обставин, відповідно до пп.112.8.9. п.112.8 ст. 112 Податкового кодексу України та п. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», звільняють позивача від відповідальності за порушення вимог п. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

Колегія суддів доходить висновку, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновок суду першої інстанції про протиправність податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.09.2022 № в частині нарахування пені в сумі 2396946,12 грн, відтак правові підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 243, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2023 року в адміністративній справі № 160/20136/22 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з 19 вересня 2023 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повна постанова складена 19 вересня 2023 року.

Головуючий - суддя О.В. Головко

суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров