Справа № 240/15494/23
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

18 вересня 2023 року м. Житомир справа № 240/15494/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши питання дотримання Приватним акціонерним товариством "Фаворит Компані" строку звернення до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

установив:

31 травня 2022 року Приватне акціонерне товариство «Фаворит Компані» (далі позивач, ПрАТ «Фаворит Компані») звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Житомирській області) про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання Державної податкової служби України (далі відповідач, ДПС України) її зареєструвати.

Ухвалою від 01 червня 2023 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні).

Ухвалою від 28 червня 2023 року позовну заяву залишено без руху, оскільки позивач звернувся з позовом з пропуском строку, передбаченого частиною 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивачем, на виконання вимог ухвали суду, подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій він зазначає, що рішення № 18414/13579674/2 від 23 лютого 2023 року направлено ГУ ДПС у Житомирській області 23 лютого 2023 року о 17:56 год. та отримано платником 24 лютого 2023 року, а тому строк обчислюється з 25 лютого 2023 року. Також указує, що пропуск строку пояснюється тим, що ухвалою Печерського районного суду від 16 травня 2023 року у справі №757/19588/23-к було накладено арешт на всі кошти товариства, що унеможливило своєчасну сплату судового збору за подання позову та оформлення позову. Окрім цього, уважає, що поважною причиною для поновлення строку є уведення карантину та продовження військового стану на території України.

Ухвалою суду від 18 липня 2023 року зазначені позивачем причини визнані неповажними та продовжено строк для усунення недоліків.

29 серпня 2023 року позивач подав нову заяву про поновлення строку, за наслідками вивчення якої суд дійшов висновку про необхідність призначення її до розгляду у судовому засіданні, про що постановив відповідну ухвалу.

У судовому засіданні 12 вересня 2023 року представник позивача підтримала заяву про поновлення строку та додатково зауважила, що протягом визначеного законодавством строку для подання позову, ПрАТ «Фаворит Компані» було подано 41 позовну заяву, аналогічні розглядуваній.

Представник відповідачів проти задоволення заяви заперечувала та зауважила, що наведене представником позивача обґрунтування є таким, що у повному обсязі ґрунтується на суб`єктивному ставленні позивача до наведених ним обставин. Водночас зазначені доводи жодним чином не можуть сприйматися як об`єктивні перешкоди, які не залежали від волі позивача та дійсно унеможливлювали звернення до суду у біль стислі строки, а тому просила залишити позов без розгляду. Зауважила, що аналогічна позиція наведена у постанові Верховного Суду від 31 липня 2023 року у справі №240/7127/23.

При вирішенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зауважує на таке.

Згідно із частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 цієї правової норми, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 цієї правової норми встановлено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі № 1.380.2019.006119 сформовано правовий висновок, відповідно до якого строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, у зазначеній справі Верховний Суд дійшов висновку, що у справах за адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

Отже, строк звернення до суду з позовом про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку використання платником податків процедури адміністративного оскарження підлягає застосуванню частина 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України і становить три місяці з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги.

Судом установлено, що ПрАТ «Фаворит Компані» подало скаргу на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної №8269525/13579674 від 15 лютого 2023 року.

За результатами розгляду такої, ДПС України прийняла рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної від 23 лютого 2023 року, яким скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії без змін.

Згідно наявних у матеріалах справи доказів та проти чого не заперечують сторони у справі, зазначене рішення отримано позивачем 23 лютого 2023 року о 17:56 годин.

Відповідно до приписів пункту 42.4 статті 42 Податкового кодексу України у редакції на момент виникнення спірних правовідносин (далі ПК України) Платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Датою вручення платнику податків або фінансовому агенту документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків/фінансовому агенту. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

За наслідками аналізу наведених положень, з огляду на те, що застережень щодо робочого часу платника податків норми ПК України не містять, суд приходить до висновку, що строк на оскарження спірного рішення розпочинає свій перебіг 24 лютого 2023 року.

На обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду, ПрАТ «Фаворит Компані» зазначає, що у визначений законодавством для оскарження спірного рішення строк на території Житомирської області було оголошено 65 повітряних тривог, тривалістю близько 95 годин. В ніч на 09 березня 2023 року збройні сили російської федерації вдарили по підстанції в місті Житомирі, внаслідок чого частина міста, зокрема і офісні приміщення позивача, залишилися без електричної енергії та води на 4 доби. Після зазначеного пошкодження об`єкта критичної інфраструктури приміщення позивача були віднесені до ІІІ сектору відключень від електроенергії, що призвело до неодноразових відключень офісного приміщення.

На підтвердження зазначених обставин позивач надав відповідні докази.

Зазначені обставини, на переконання позивача, призвели до ускладнення його роботи та перешкоджали вчасно звернутися з цим позовом до суду.

Надіючи оцінку, наведених доводам позивача, суд зауважує на таке.

Частина 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, установлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Поряд з наведеним суд касаційної інстанції звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Надаючи оцінку наведеним позивачем причинам пропуску строку звернення до суду, а саме: тривалість повітряних тривог, відсутність електропостачання, значна кількість звернень до суду з аналогічними позовами, суд приходить до висновку, що такі відповідають визначеним Верховним Судом умовам.

Додатково суд зауважує, що строку звернення до суду пропущений на шість днів, а тому залишення позовної заяви без розгляду, матиме ознаки надмірного формалізму у трактуванні процесуального законодавства, що визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Такі висновки суду не протирічать позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 31 липня 2023 року у справі №240/7127/23.

Ураховуючи наведене суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Житомирській області про залишення позовної заяви без розгляду необхідно відмовити, а заяву ПрАТ «Фаворит Компані» про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

Керуючись статтями 121 123, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Заяву Приватного акціонерного товариства «Фаворит Компані» про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

Поновити Приватному акціонерному товариству «Фаворит Компані» строк звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Окис