Справа № 160/4146/22
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 вересня 2023 року

Київ

справа №160/4146/22

адміністративне провадження №К/990/31031/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Васильєвої І.А., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби, на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2022 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023, додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.10.2022 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023 у справі № 160/4146/22 за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

11.09.2023 до суду втретє надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби (далі - ГУ ДПС, скаржник), направлена до суду поштою 08.09.2023.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

1. Відповідно до частини першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини другої вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржувані рішення апеляційного суду ухвалені 11.05.2023, повні їх тексти складено 12.05.2023, відповідно, останнім днем оскарження було 12.06.2023 (з урахуванням вихідних), проте, касаційну скаргу направлено до суду лише 08.09.2023, тобто з пропуском строку, встановленого для цього.

ГУ ДПС заявило клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке вмотивоване тим, що вперше касаційну скаргу було подано в межах строку, передбаченого КАС України, а повторні звернення відбувались без зайвих зволікань.

Проаналізувавши зміст клопотання, колегія суддів позбавлена можливості його вирішити, виходячи з такого.

Судом встановлено, що вперше касаційна скарга направлена до суду поштою 12.06.2023, проте, Верховний Суд ухвалою від 28.06.2023 її повернув як таку, що не містила підстав касаційного оскарження судових рішень у цій справі. Суд визнав недостатнім приведене скаржником обґрунтування за визначеною пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України підставою касаційного оскарження та роз`яснив вимоги щодо обов`язкових умов, які мають бути зазначені у касаційній скарзі при викладенні підстав для касаційного оскарження судових рішень. Електронний примірник цієї ухвали ГУ ДПС отримало через підсистему «Електронний суд» 28.06.2023 о 19:14.

Вдруге касаційну скаргу ГУ ДПС направило засобами поштового зв`язку 28.07.2023, тобто майже через місяць з дня отримання ухвали про повернення вперше поданої касаційної скарги. Верховний Суд ухвалою від 09.08.2023 її повернув як таку, що не містила підстав касаційного оскарження судових рішень у цій справі. Суд зазначив, що звертаючись до суду з касаційною скаргою вдруге, скаржник так і не виправив недоліків касаційної скарги, на які було вказано Верховним Судом. Електронний примірник цієї ухвали ГУ ДПС отримало через підсистему «Електронний суд» 09.08.2023 о 12:26.

Втретє касаційну скаргу ГУ ДПС направило засобами поштового зв`язку 08.09.2023, тобто майже через місяць з дня отримання ухвали про повернення вдруге поданої касаційної скарги.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження ГУ ДПС не обґрунтовує необхідність таких проміжків часу для приведення касаційної скарги у відповідність із вимогами КАС України.

Колегія суддів, не заперечуючи проти права на повторне звернення з касаційною скаргою після її повернення, вважає, що таке право не є абсолютним. Це обґрунтовується змістом частини восьмої статті 169 КАС України, відповідно до якої скаржник має право на повторне звернення з касаційною скаргою, якщо будуть усунуті недоліки касаційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої касаційної скарги і таке звернення відбувається без зайвих зволікань. Також скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої касаційної скарги відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Водночас слід зазначити, що за усталеною позицією Верховного Суду недотримання особою вимог процесуальних норм щодо форми та змісту касаційної скарги за загальним правилом не є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження. Це правило ще в більшій мірі стосується суб`єкта владних повноважень, щодо якого презюмується, що в його розпорядженні є достатньо засобів, зокрема організаційного характеру, для виконання визначених законодавством завдань.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

Приведення касаційної скарги у відповідність з вимогами КАС України в частині належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - тридцять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

Заявляючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, ГУ ДПС не зазначає обставин, які позбавляли його можливості привести свою касаційну скаргу у відповідність із пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України. Загальний строк, що минув з дати ухвалення постанов апеляційного суду і до моменту подачі касаційної скарги втретє становить майже чотири місяці, що виходить за межі встановленого КАС України строку для оскарження судового рішення. При цьому, Верховний Суд скаржнику неодноразово надавав вичерпні роз`яснення щодо форми і змісту касаційної скарги, яким вона повинна відповідати в частині належного викладення підстав, однак, втретє подана касаційна скарга їм так і не відповідає.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, у якій зазначити поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.

2. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У втретє поданій касаційній скарзі ГУ ДПС зазначає про наявність підстав для оскарження судових рішень відповідно до пунктів 1, 2 частини четвертої статті 328 КАС України. На переконання ГУ ДПС наявні підстави для відступлення від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22.02.2022 у справі №420/12859/21. Крім того, судами попередніх інстанцій не враховано висновки, викладені у постанові Великої Палати від 08.09.2021 у справі №816/228/17, згідно з яким підставою для скасування податкових повідомлень-рішень є не будь-які порушення, а лише ті, які об`єктивно вплинули на висновки податкового органу за результатами проведеної перевірки. В частині доводів про незгоду з судовими рішеннями щодо розподілу судових витрат на правничу допомогу касаційна скарга є ідентичної її попереднім редакціям. ГУ ДПС звертає увагу, що скасування судових рішень по суті спору тягне за собою скасування додаткових судових рішень. Посилаючись на постанови Верховного Суду від 05.09.2019 у справі № 826/841/17, від 21.03.2018 року у справі №815/4300/17, від 24.01.2019 у справі № 910/15944/17, від 02.10.2018 у справі №816/2328/17, вважає, що суд не навів мотивів, з яких міркувань він виходив, присуджуючи до відшкодування позивачу витрати на послуги з правової допомоги. Крім того, суд апеляційної інстанції не дослідив, чи підтверджено належними та допустимими доказами усі вказані у звіті про вчинення дій необхідних для надання правової допомоги від 14.03.2018 послуги, надані адвокатом; а також не перевірив, чи є у розумінні вимог частини п`ятої статті 134 КАС України заявлений позивачем розмір витрат на оплату послуг адвоката співмірним.

Як вбачається зі змісту судових рішень, підставою для задоволення позовних вимог став висновок судів про протиправність призначеної відносно позивача перевірки, оскільки наказ про її проведення видано на підставі Постанови КМУ №89, в той час як був чинним і незміненим пункт 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, яким введено мораторій на проведення відповідної документальної перевірки. Зазначене порушення є істотним і тягне за собою наслідок у вигляді скасування податкових повідомлень-рішень. Обґрунтовуючи свої висновки, суди попередніх інстанцій послалися на правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 22.02.2022 (справа №420/12859/21), від 17.05.2022 (справа № 520/592/21), від 15.04.2022 (справа № 160/5267/21), від 27.04.2022 (справа № 140/1846/21) від 06.07.2022 (справа № 360/1182/21), від 01.09.2022 (справа № 640/16093/21).

Слід зазначити, що усім приведеним у касаційній скарзі доводам, в тому числі щодо наведених мотивів відступлення від висновків Верховного Суду, суд касаційної інстанції вже неодноразово надавав правову оцінку: зокрема, але не виключно, постанови від 28.12.2022 у справі №420/22374/21, від 28.12.2022 у справі №160/14248/21, від 23.02.2023 у справі №600/1402/22-а.

Усталеною є позиція Верховного Суду, що відкриття касаційного провадження на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 КАС України можливе у тому випадку, коли скаржник обґрунтує, що висновок, який викладений у постанові Верховного Суду, не відповідає правильному тлумаченню і застосуванню конкретної норми.

У вищенаведених постановах Верховний Суд також зазначав, що у приведеному скаржником висновку Великої Палати Верховного Суду не йдеться про те, що підтвердження обґрунтованості висновків по суті виявлених порушень за результатами проведеної перевірки нівелює правове значення та наслідки всіх процедурних порушень, допущених контролюючим органом під час призначення та/або проведення перевірок. Разом з тим постанова Великої Палати Верховного Суду не містить визначення конкретних критеріїв, за яких допущені контролюючим органом процедурні порушення є такими, що впливають або об`єктивно можуть впливати на висновки, здійснені за наслідками перевірки. Відповідно, оцінка заявлених (виявлених) процедурних порушень здійснюється судом в кожній конкретній справі.

У розвиток зазначеного правового підходу до оцінки виявленого порушення щодо підстави для проведення перевірки Верховний Суд висловив позицію, що перевірка під час дії мораторію, встановленого пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, є такою, що не породжує правових наслідків, оскільки така перевірка не повинна була відбутися в силу закону.

Тобто судова практика зі спірного у цій справі питання є сформованою, має характер усталеної. ГУ ДПС у касаційній скарзі не зазначає новітніх, проблемних, засадничих, раніше ґрунтовно не досліджуваних питань у спорах цієї категорії, відповідь касаційного суду на які мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин, що б могло давати підстави для відкриття касаційного провадження на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 КАС України.

Отже, приведене скаржником обґрунтування не є достатнім для відкриття касаційного провадження на підставі пунктів 1, 2 частини четвертої статті 328 КАС України.

Перевіряючи касаційну скаргу в частині оскарження додаткових судових рішень, слід зазначити, що скаржник конкретно не визначає, який саме висновок судів суперечить висновкам, викладеним у зазначених скаржником постановах Верховного Суду.

Як вбачається зі змісту судових рішень, саме виходячи із критеріїв співмірності і пропорційності судами попередніх інстанцій було зменшено заявлену до відшкодування суму судових витрат на правничу допомогу, але обґрунтування в чому саме полягає неправильне застосування судом норм матеріального права касаційна скарга не містить. Приведене у касаційній скарзі обґрунтування не дає підстав вважати, що судом не враховано практику Верховного Суду при вирішенні питання розподілу судових витрат. Обґрунтування касаційної скарги зводиться до незгоди із наданою судами правовою оцінкою доказів на підтвердження розміру заявленої до відшкодування суми правничої допомоги, що суперечить правовому змісту пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

У зв`язку з наведеним, скаржнику необхідно подати уточнену касаційну скаргу, зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судових рішень має бути викладено з урахуванням роз`яснень, наданих судом.

Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 329-330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби, на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2022 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023, додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.10.2022 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023 у справі № 160/4146/22 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, у якій вказати поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень;

- надати уточнену касаційну скаргу, зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судового рішення має бути викладено з урахуванням роз`яснень, наданих судом.

Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

У разі невиконання вимог ухвали в іншій частині в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон І.А. Васильєва В.П. Юрченко