Справа № 360/239/23
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року справа №360/239/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Блохіна А.А., Сіваченка І.В., розглянув у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі № 360/239/23 (головуючий І інстанції Захарова О.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Луганській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Головного управління Національної поліції України в Луганській області (далі - ГУНП в Луганській області, відповідач), в якому просив: визнати протиправною бездіяльність щодо невиплати грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки позивачу як учаснику бойових дій за 2022 рік, яка викладена в довідці від 05.01.2023 року № 27/111/19-2023, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби; зобов`язати здійснити нарахування та виплату позивачу грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2022 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби.

Ухвалою суду від 27.04.2023 року у задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Луганській області про залишення позову без розгляду - відмовлено.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 27.04.2023 року позов задоволений: визнано протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Луганській області щодо ненарахування та невиплати позивачу грошової компенсації за невикористані дні відпустки як учаснику бойових дій за 2022 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби; зобов`язано відповідача нарахувати та виплатити позивачу грошову компенсацію за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2022 рік у кількості 14 календарних днів, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду та відмовити у задоволенні позову. Апелянт вважає, що позивачем пропущено строк звернення з цим позовом до суду. Позивачем не надано доказів, що саме запровадження карантинних обмежень призвели до звернення до суду з пропуском строку, на що посилався суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду. Крім того суд вказані обставини взагалі не встановлював, позивачем не надано ані заперечень, ані пояснень щодо заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2023 року у справі № 260/192/21 зазначив, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання протиепідемічних заходів є важливим, та сприяє непоширенню коронавірусної інфекції, однак вказане не позбавляє можливості звернення до суду. Через карантинні обмеження держава почала активно забезпечувати можливість осіб звернення до державних органів та судів альтернативними методами, а саме за допомогою підсистеми «Електронний суд», крім того, залишилася можливість направити позовну заяву засобами поштового зв`язку.

У постанові Верховного Суду від 05.09.2018 року у справі № 750/9956/17 зазначено: «Статтею 77-2 КЗпП України та пунктом 12 статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та статтею 16-2 Закону України «Про відпустки» передбачено надання учасникам бойових дій, інвалідам війни, статус яких визначений Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», додаткової відпустки із збереженням заробітної плати тривалістю 14 календарних днів на рік.

Додаткова відпустка не належить до категорії щорічних і надається понад тривалість щорічної відпустки та інших видів відпусток. Вона надається у календарному році, а не за робочий рік, тобто незалежно від стажу роботи. У разі невикористання зазначеної додаткової відпустки, її не можна перенести на наступний календарний рік, не можна подовжити у разі хвороби працівника та не можна ділити на частини».

Апеляційним судом витребувано у Луганського окружного адміністративного суду справу, який листом повідомив, що всі документи у цій справі, що надійшли в паперовому вигляді або через офіційну електронну пошту суду скановано та експортовано в КП «Діловодство спеціалізованого суду».

За ч.ч. 1, 4 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За пп. 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (пп. 15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (пп. 15.3).

Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).

Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги (ч. 10 ст. 18 КАС України).

За пп. 5.2 п.5 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі «Електронний суд».

Відповідно до ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, вивчив доводи апеляційної скарги, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Позивач проходила службу в Головному управлінні Національної поліції в Луганській області.

Наказом відповідача від 09.09.2022 року № 340 о/с позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 1 (за власним бажанням) частини першої статті 77 з 22.09.2022, з виплатою компенсації за невикористану відпустку в році звільнення відпустку у кількості 25 діб.

За довідкою від 05.01.2023 року № 27/111/19-2023, виданої управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Луганській області, позивачу додаткова відпустка зі збереженням грошового забезпечення (заробітної плати) як учаснику бойових дій за 2022 рік у кількості 14 діб не надавалась.

Щодо строку звернення до суду.

За ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з невиплатою в повному обсязі грошового забезпечення позивачу у день звільнення зі служби з поліції.

Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби.

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Позивачем 22.09.2022 року отримано витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 09.09.2022 року № 340 о/с про її звільнення зі служби в поліції у якому зазначено - з виплатою компенсації за невикористану у році звільнення відпустку у кількості 25 діб, що підтверджує її обізнаність з 22.09.2022 року про кількість днів компенсації за невикористані відпустки.

При цьому, 19.12.2022 року, 27.12.2022 року, 15.02.2023 року позивач звертався до відповідача із заявою про виплату компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2022 рік, тобто майже через 3 місяці після того, як дізналася про порушення своїх прав.

Листом від 21.02.2023 року на звернення позивача від 15.02.2023 року відповідачем повідомлено про надання відповідей на попередні звернення з цього питання каналами Укрпошти, копії яких додано до відповіді. З позовом до суду позивач звернувся 15.03.2023 року, тобто з пропущенням строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, позивачем не подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з цим позовом.

Таким чином, з 22.09.2022 року позивачу стало достовірно відомо про порушення її прав.

Оскільки позивачем пропущено строк звернення з цим позовом до суду, визначений ч.5 ст. 122 КАС України, заяву про поновлення строку звернення з цим позовом до суду з обгрунтуванням причин поважності пропуску строку позивачем не подано до суду, апеляційний суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як передбачено ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки позивач звернувся з пропущенням строку звернення до суду з цим позовом, підстави пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивач не зазначив, у зв`язку з чим позов підлягає залишенню без розгляду.

Крім того, апеляційний суд погоджує доводи апелянта про безпідставність посилання суду першої інстанції в ухвалі від 27.04.2023 року про відмову в задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Луганській області про залишення позову без розгляду на пропуск строку звернення до суду через запровадження карантинних обмежень, оскільки вказані обставини взагалі не встановлено, позивачем не надано ані заперечень, ані пояснень щодо заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, посилання суду першої інстанції на пропуск строку звернення до суду через запровадження карантинних обмежень є суто припущенням суду, яке не підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що внаслідок порушення норм процесуального права, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову, в зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 242, 250, 311, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Луганській області - задовольнити.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі № 360/239/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Луганській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - скасувати.

Прийняти нову постанову.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Луганській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Повний текст постанови складений 18 вересня 2023 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І.В. Геращенко

Судді: А.А. Блохін

І.В. Сіваченко