Справа № 240/19558/23
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 109020000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖИТИЧІ-УКРАЇНА" до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що 31 травня 2023 року звернувся до відповідача з приводу отримання Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 57, оскільки він був виготовлений без врахування величин коефіцієнтів Км2 і Км3, передбачених пунктом 4 рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931. На вказане звернення відповідачем, на думку ТОВ «ЖИТИЧІУКРАЇНА», безпідставно було відмовлено у визначенні нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки із врахуванням пункту 4 рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931. Указує, що правомірність названого рішення Житомирської міської ради підтверджена в судовому порядку, а тому воно обов`язковим для відповідача і підлягає врахуванню при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Ухвалою суду від 07 липня 2023 року позов прийнято до провадження, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи судом, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.
29 серпня 2023 року до суду надійшов відзив на позову заяву, в якому відповідач просить у її задоволенні відмовити. Зауважує, що жодним законом або підзаконним актом не визначено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок видається на підставі рішення органу місцевого самоврядування, а тому відповідач, видаючи відповідний витяг за зверненням Товариства, правомірно керувався саме положеннями Закону України «Про оцінку земель», а не рішенням органу місцевого самоврядування, яке суперечить цьому Закону, тобто діяв у спосіб, передбачений чинним законодавством у сфері нормативної грошової оцінки землі. Зазначає, що рішенням Корольовського районного суду міста Житомира у справі №296/7456/15, на яке посилається позивач, не встановлено і не підтверджено правомірність пункту 4 рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931, а лише констатовано дотримання, при його прийнятті, формальної процедури, що, на думку скаржника, не є тотожним визнанню рішення органу місцевого самоврядування правомірним. Окрім цього, наголошує, що формування витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є його дискреційним повноваженням.
На підставі частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Позивач звернувся до Управління надання адміністративний послуг ГУ Держгеокадастру у Житомирській області за отриманням витягу про нормативну грошову оцінку зазначеної земельної ділянки.
Згідно наданого витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 19 травня 2023 вих. № 2739 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 52254904,11 грн.
Рішенням Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931 при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі обмежено застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4), та обмежено застосування загального коефіцієнту Км3 в діапазоні від 0,5 до 1 (підпункт 4.2 пункту 4).

З метою з`ясування числового значення коефіцієнтів Км2 та Км3, які були застосовані при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки 31 травня 2023 року позивач подав відповідний запит.

За наслідками розгляду запиту відповідач 23 червня 2023 року листом повідомив, що Км2 застосовано із значенням 1,491, а Км3 1,2.

Уважаючи такі дії відповідача протиправними, ТОВ «ЖИТИЧІУКРАЇНА» звернулося з цим позовом до суду.

Відповідно до положень частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Так, правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначає Закон України «Про оцінку земель» від 11 грудня 2003 року №1378-IV з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №1378-IV) та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Статтею 2 цього Закону встановлено, що правове регулювання оцінки земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійне оціночну діяльність в Україні», цього Закону, законів України, інших нормативноправових актів, прийнятих відповідно до них.

Суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель є органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які здійснюють управління у сфері оцінки земель, а також юридичні та фізичні особи, заінтересовані у проведенні оцінки земельних ділянок (абзаци 1, 2 частини 1 Закону України №1378-IV).

Згідно з положеннями частини 1статті 12 вище названого Закону нормативнометодичне регулювання оцінки земель здійснюється у відповідних нормативноправових актах, що встановлюють порядок проведення оцінки земель, організації і виконання землеоціночних робіт, склад і зміст технічної документації та звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок, вимоги до них, порядок їх виконання.

Відповідно до частини 1 сттаті 18 Закону України №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативноправових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Частинами 1 та 2 статті 20 цього Закону передбачено, що за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України №1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

На момент прийняття Житомирською міською радою рішення №931 методика проведення нормативної грошової оцінки земель була визначена постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року №213 (далі Методика).

Відповідно до розділу III «Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів» цієї Методики, нормативна грошова оцінка земель населених пунктів визначається за відповідною формулою з урахуванням окрім інших величин, величин зазначених коефіцієнтів Км2 і Км3.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви (пункт 21 Методики).

У пункті 3.6 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житловокомунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27 січня 2006 року №18/15/21/11, зазначено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою Км = Км1 х Км2 х Км3, де:

Км2 зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економікопланувальної зони);

Км3 локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економікопланувальної зони.

Вихідними даними для обчислення Км є генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, плани їх земельногосподарського устрою, матеріали економічної оцінки їх територій.

Таблиця 1.6 до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). У даній таблиці зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.) максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 становить 0,30.

Рішенням Житомирської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомир» від 10 червня 2015 року №931 установлено, що при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4 цього рішення), та обмежено застосування загального коефіцієнту Км3 в діапазоні від 0,5 до 1 (підпункт 4.2 пункту 4 цього рішення).

Пунктом 10 цього ж рішення зобов`язано Управління Держземагентства у Житомирському районі Житомирської області забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.

У відповідності з положеннями частин 1, 10 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Частиною 1 статті 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Вищенаведеним приписам Основного Закону України кореспондують положення частини 1 статті 73 названого вище Закону, згідно якою акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Аналіз вищенаведених положень законодавства дає підстави для висновку, що затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів належить до повноважень відповідної сільської, селищної, міської ради, а дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з такої технічної документації.

При цьому рішення відповідної ради (у цьому випадку Житомирської міської ради) є обов`язковим до виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, в тому числі й відповідачем.

У справі, яка розглядається, суд установив, що рішення Житомирської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомир» від 10 червня 2015 року №931 незаконним або нечинним не визнавалось і не скасовано, було чинним станом на момент виникнення спірних правовідносин, є нормативноправовим актом локального характеру, яке врегульовує правовідносини у сфері нормативної грошової оцінки земель.

Отже, оскільки рішення Житомирської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомирі» №931 від 10 червня 2015 року є нормативноправовим актом, воно є обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, в тому числі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області при оформленні витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

За таких обставин, вищевказане рішення органу місцевого самоврядування підлягало застосуванню відповідачем при оформленні витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, з приводу якої ТОВ «ЖИТИЧІУКРАЇНА» звернулось до Управління Держгеокадастру.

Посилання ж відповідача на те, що вищевказане рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931 є протиправним і не відповідає вимогам законодавства України є лише його суб`єктивним припущенням і, як встановлено під час судового розгляду цієї справи, не підтверджено доказами.

Суд відхиляє доводи ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про те, що повноваження цього органу при оформлення витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є дискреційними й з цього приводу зазначає, що згідно з положеннями Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреція це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта.

На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будьким.

У справі, що розглядається, враховуючи вищенаведені критерії, повноваження відповідача щодо оформлення витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки не підпадає під ознаки дискреційного, оскільки законодавством передбачено лише один варіант поведінки територіального органу Держгеокадастру в разі надходження відповідної заяви, а саме видати такий витяг у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

За наведеної вище правової регламентації спірних правовідносин, що міститься у законодавстві, а також з урахуванням наявної правозастосовчої практики Верховного Суду і встановлених у цій справі обставин, суд приходить до висновку, що дії відповідача є незаконними.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень. Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень передбаченим у названій правовій нормі критеріям перевіряється судом з урахуванням законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України виявлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

У ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено.

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

З огляду на встановлену судом незаконність дій ГУ Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування пункту 4 рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки ТОВ «ЖИТИЧІ-УКРАЇНА, з метою виконання завдання правосуддя забезпечення ефективного поновлення та захисту порушеного права, суд уважає за необхідне зобов`язати ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву ТОВ «ЖИТИЧІ-Україна» про надання витягу з технічної документації та при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :06:006:0053, яка розташована за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 57, застосувати коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3 з максимальним значенням 1,0, які передбачені пунктом 4 рішення Житомирської міської ради від 10 червня 2015 року №931.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2021 року у справі №806/1488/16.

Ураховуючи викладене, суд задовольняє позов ТОВ «ЖИТИЧІ-Україна» у повному обсязі.

На підставі положень частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись положеннями статей 2, 9, 72 77, 139, 242 246, 251, 262, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТИЧІУКРАЇНА» задовольнити.

Визнати незаконними дії Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування пункту 4 рішення Житомирської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомир» від 10 червня 2015 року №931 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :06:006:0053, яка розташована за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 57 Товариству з обмеженою відповідальністю «ЖИТИЧІУКРАЇНА», а саме незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнта Км3 у максимальному значенні 1,0.

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТИЧІУКРАЇНА» про надання витягу з технічної документації та при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :06:006:0053, яка розташована за адресою: м. Житомир, проспект Миру, 57, із застосуванням коефіцієнту Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнту Км3 з максимальним значенням 1,0, які передбачені пунктом 4 рішення Житомирської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомир» від 10 червня 2015 року №931.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТИЧІУКРАЇНА» 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис