Справа № 160/16990/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 липня 2023 року Справа 160/16990/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

13 липня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просить:

- визнати протиправним не проведення Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 на ім`я ОСОБА_1 (ФД - 103561) для перерахунку пенсії, надісланої Начальнику головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.21 №160/19918/21;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (вул. Набережна Перемоги, 26, м. Дніпро, 49094 код згідно з ):

- здійснити перерахунок та виплату пенсії (з урахуванням виплачених сум) ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) з 01.04.2019 року в розмірі 71 процента від грошового забезпечення, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», на підставі Довідки Дніпропетровського обласного ТЦК та СП від 9 лютого 2022 р. про розмір грошового забезпечення на ім`я ОСОБА_1 (ФД - 103561) для перерахунку пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, вказаних в Довідці;

- нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159 компенсацію за втрату частини доходів внаслідок протиправного не включення в розрахунок пенсії додаткових видів грошового утримання, встановлених Постановою КМУ №704, на поточний рахунок в Ощадбанку ІВАN № НОМЕР_2 .

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п. 2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5).

Судом встановлено, що позивач оскаржує бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не проведення перерахунку пенсії з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Між тим, з прохальної частини позову (п.3) вбачається, що позивач просить, в тому числі, нарахувати та виплатити згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159 компенсацію за втрату частини доходів внаслідок протиправного не включення в розрахунок пенсії додаткових видів грошового утримання, встановлених Постановою КМУ №704.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-III (далі - Закон №2050-III) підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Статтею 2 Закону №2050-III передбачено, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

З огляду на викладене, суд зазначає, що такі виплати є компенсаційними та не входять до складу пенсії.

Підстави та механізм виплати компенсацій встановлено відповідно до Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159.

Відповідно до п. 5 Порядку, сума компенсації виплачується громадянам у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Між тим суд зазначає, що у порушення вимог п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем у позові не наведено жодного обгрунтування щодо заявлених вимог в цій частині та доказів, що підтверджують вказані обставини (суму нарахованого доходу (пенсії), час затримки у виплаті нарахованої пенсії, розрахунки, тощо), що свідчить про недоліки позовної заяви.

За таких обставин, позивачу слід визначитись із предметом спору у справі та привести прохальну частину позову (п.3) у відповідність до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного суду від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 зазначено, що судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав дійшла висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Судом встановлено, що предметом спору у даній справі є бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо непроведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

До суду із даним позовом позивач звернувся лише 13.07.2023 року, тобто поза межами строків звернення до суду, які встановлені ч.2 ст.122 КАС України (для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів).

Суд зазначає, що фактично з моменту отримання довідки № ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, у позивача виникло право на здійснення перерахунку пенсії.

Як вбачається з матеріалів справи, 08.09.2022 року позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області із заявою про перерахунок пенсії на підставі довідки № ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Однак відповіді від пенсійного органу не отримав, у зв`язку із чим пенсія позивачу виплачувалась без урахування основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, визначених у довідці про розмір грошового забезпечення № ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

З наведеного слідує, що позивач був обізнаний з розміром пенсії, який він отримує, а також про те, що його права порушені з боку пенсійного органу, ще з лютого 2022 року, водночас до суду із даним позовом позивач звернувся лише 13.07.2023 року, тобто поза межами строків звернення до суду, які встановлені ч.2 ст.122 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Матеріали позву не містять заяви про поновлення строку звернення до суду, у зв`язку із чим, позивачу слід навести підстави поважності пропуску строку звернення до суду, та у разі необхідності подати відповідну заяву.

Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1 ст.94 КАС України.

Згідно з ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

З матеріалів позову вбачається, що позивач просить визнати протиправним не проведення Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області перерахунку пенсії з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 на ім`я ОСОБА_1 (ФД - 103561) для перерахунку пенсії, надісланої Начальнику головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.21 №160/19918/21.

Між тим, жодного доказу щодо протиправної бездіяльності відповідача, яка полягає у не проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки (листи відповіді пенсійного органу на звернення позивача із заявою, тощо), до суду не надано, що свідчить про недоліки позовної заяви та позбавляє суд визначитись із предметом спору по даній справі.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії вказаної ухвали шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із приведенням мотивувальної та прохальної частини позову у відповідність до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України, у кількості примірників залежно від складу сторін у справі;

- обґрунтування підстав поважності пропуску звернення до суду, у разі необхідності подання заяви із зазначенням підстав для поновлення такого строку та подання відповідних доказів;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини протиправної бездіяльності відповідача, які полягають у не проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №ФД-103561 від 09.02.2022 року, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки (листи відповіді пенсійного органу на звернення позивача із заявою, тощо).

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева