Справа № 500/3793/23
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа №500/3793/23

12 вересня 2023 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого Мартиць О.І.

за участю:

секретаря судового засідання Холоденко В.В.

представника позивача Лукашової О.Є.

представника відповідача Мурованої І.Я.

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання про поновлення строку звернення до суду та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №5 від 23.01.2023 в частині застосування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у розмірі 5664330,36 грн.

Ухвалою суду від 11.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. У справі призначено підготовче засідання на 10.08.2023.

31.07.2023 від Головного управління ДПС у Тернопільській області до суду поступив відзив на позовну заяву в якому відповідач просить у задоволенні позовних вимог Приватного підприємства "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" до Головного управління ДПС у Тернопільській області відмовити в повному обсязі.

Також 31.07.2023 представником відповідача через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, оскільки відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Так, процедура адміністративного оскарження закінчується:

"56.17.1. днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк;

56.17.2. днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги;

56.17.3. днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику;

56.17.5. днем звернення платника податків до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань що оскаржувались".

У цій справі процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання позивачем рішення ДПС України за результатами розгляду скарги. Рішення про результати розгляду скарги платником отримано 08.05.2023, а адміністративний позов до суду подано 06.07.2023.

10.08.2023 підготовче засідання відкладено до 12.09.2023 за клопотанням представника позивача.

Від позивача 28.08.2023 до суду подано відповідь на відзив та клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Так, в обґрунтування поважності причин пропуску строку представником позивача зазначено, що 15.03.2022 Верховною радою України прийнято Закон України №2120-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм па період дії воєнного стану", яким статтю 102 Податкового кодексу України доповнено новим підпунктом 102.9, згідно якого па період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану що вводиться в Україні зупиняється перебіг строків, визначених Податковим кодексом України, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (станом на час виникнення спірних правовідносин).

Таким чином, у період з 24.02.2022 до припинення або скасування воєнного стану на території України зупиняється перебіг строків щодо оскарження рішень контролюючих органів, встановлених статтею 56 Податкового кодексу України, та/або щодо скарг платників податків, які не розглянуті станом на 24 лютого 2022 року. Таке зупинення не породжує будь-яких наслідків, передбачених статтею 56 Податкового кодексу України.

Торгово-промислова палата України через військову агресію Російської Федерації, враховуючи надзвичайну, важку ситуацію з якою зіткнулась наша країна, з метою спрощення процедури засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), розмістила 28.02.2022 на сайті Торгово-промислової палати України загального офіційного листа щодо засвідчення факту настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 24.02.2022.

З 25.11.2022 набрали чинності зміни, внесені Законом від 03.11.2022 №2719-ІХ до пп. 69.9 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, якими конкретизовано, що на період воєнного стану не зупиняється перебіг строку саме на оскарження в адміністративному порядку податкового повідомлення-рішення, складеного за результатами фактичної перевірки.

Тобто, з наведено слідує висновок, що строк на оскарження в судовому порядку податкового повідомлення-рішення, складеного за результатами проведення фактичної перевірки, не належить до винятків, передбачених пп. 69.9. п. 69 підрозділу 10 XX розділу ПК України, як і положення п. 56.19 ст. 56 ПК України.

У зв`язку з чим, у позивача були обґрунтовані підстави вважати, що строк звернення з даним позовом до суду, передбачений п. 56.19 ст. 56 ПК України, - зупинено.

Крім того, зазначено, що у квітні 2023 року ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" відбулася заміна директора, що підтверджується рішенням засновника ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" №01/23 від 10.04.2023.

Зокрема, новий директор підприємства, враховуючи господарську необхідність в об`єднанні декількох посад через відсутність головного бухгалтера на підприємстві та у зв`язку із виконанням пріоритетної черговості виконання таких посадових обов`язків, було видано наказ від 12.04.2023 №20 в якому, призначено в.о. головного бухгалтера ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" директора ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" - Яворську Оксану Василівну, на час відсутності головного бухгалтера, а також наказано, в першу чергу виконувати обов`язки керуючої магазином в частині забезпечення товаро-матеріальними цінностями (товаром), для задоволення потреб покупців в першу чергу продуктами харчування першої необхідності в умовах та під час дії воєнного стану в Україні, в другу чергу здійснювати розрахункові операції з постачаннями за отриманні товаро-матеріальні цінності та складання актів звірок стану розрахунків, в третю чергу здійснювати юридичний супровід господарських операцій, забезпечувати кадрове діловодство, формування та здачу фінансової та бухгалтерської звітності.

Також, на виконання даного наказу було складено акт приймання-передачі документації ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" від 01.07.2023, в якому попередній директор ( ОСОБА_1 ) передав новому директору ( ОСОБА_2 ) документацію, що стосується фінансової та господарської діяльності підприємства, серед яких і документи, що стосуються даного позову, в яких і містилось рішення ДПС за результатами розгляду скарги від 03.05.2023.

Також, просить врахувати той факт, що даний позов є досить об`ємним, а тому для підготовки документів до суду, потрібно було чимало часу.

Представник позивача в підготовчому засіданні 12.09.2023 підтримала клопотання про поновлення строку звернення до суду та просила визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити Приватному підприємству "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" строк звернення до суду в адміністративній справі №500/3793/23 та відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача.

Представник відповідачів в судовому засіданні 12.09.2023 клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підтримала та просила задовольнити.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту норм пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями.

Закінчується процедура адміністративного оскарження днем настання однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (підпункт 56.17.3).

У постанові від 26.11.2020 у справі 500/2486/19 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду виснував, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення від №5 від 23.01.2023 закінчилась 08.05.2023 (день отримання позивачем рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги №10842/6/99-00-06-03-01-06 від 03.05.2023).

Відтак місячний строк звернення до суду із даним позовом розпочав свій перебіг 09.05.2023 та закінчився 09.06.2023.

Позивач звернувся із даним позовом до суду 06.07.2023, тобто за межами встановленого законом строку звернення.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Звертаючись із заявою про поновлення строку звернення до суду, представник позивача покликався на те, що у позивача були обґрунтовані підстави вважати, що строк звернення з даним позовом до суду, передбачений п. 56.19 ст. 56 ПК України, - зупинено.

Крім того, згідно рішення засновника ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" №01/23 від 10.04.2023 у квітні 2023 року відбулася заміна директора ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО".

Зокрема, новий директор підприємства, враховуючи господарську необхідність в об`єднанні декількох посад через відсутність головного бухгалтера на підприємстві та у зв`язку із виконанням пріоритетної черговості виконання таких посадових обов`язків, було видано наказ від 12.04.2023 №20 в якому, призначено в.о. головного бухгалтера ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" директора ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" - Яворську Оксану Василівну, на час відсутності головного бухгалтера, а також наказано, в першу чергу виконувати обов`язки керуючої магазином в частині забезпечення товаро-матеріальними цінностями (товаром), для задоволення потреб покупців в першу чергу продуктами харчування першої необхідності в умовах та під час дії воєнного стану в Україні, в другу чергу здійснювати розрахункові операції з постачаннями за отриманні товаро-матеріальні цінності та складання актів звірок стану розрахунків, в третю чергу здійснювати юридичний супровід господарських операцій, забезпечувати кадрове діловодство, формування та здачу фінансової та бухгалтерської звітності.

Також, на виконання даного наказу було складено акт приймання-передачі документації ПП "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" від 01.07.2023, в якому попередній директор ( ОСОБА_1 ) передав новому директору ( ОСОБА_2 ) документацію, що стосується фінансової та господарської діяльності підприємства, серед яких і документи, що стосуються даного позову, в яких і містилось рішення ДПС за результатами розгляду скарги від 03.05.2023.

Також, просить врахувати той факт, що даний позов є досить об`ємним, а тому для підготовки документів до суду, потрібно було чимало часу.

Суд наголошує, що право на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Відповідно до статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Проте право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким як строки давності, обмеження доступу неповнолітніх і осіб, що страждають психічними розладами, тощо (рішення Європейського суду з прав людини у справі З та інші проти Сполученого Королівства ).

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява №28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Проте, як випливає з рішення Європейського Суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропущення строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Європейський Суд також вказав на те, що обмеження права на суд не повинні обмежувати або зменшити доступ людини таким чином або в такій мірі, що сама суть права знеціниться; такі обмеження не будуть сумісні положеннями Конвенції, якщо вони не переслідують законну мету або якщо немає розумної пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007 у справі "Фінікарідов проти Кіпру").

Враховуючи введення воєнного стану в України та пов`язані із цим обставини господарської діяльності позивача, які зумовили об`єктивні труднощі для своєчасного подання позовної заяви та беручи до уваги існуючі обмеження та перешкоди, які встановлені під час вказаного особливого правового режиму, суд приходить до висновку, що підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду є поважними.

Таким чином, з метою недопущення порушення права особи на доступ до правосуддя, визначених статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та застосовуючи основні конституційні засади судочинства, принцип верховенства права, а також принципи справедливості, добросовісності і розумності, виходячи з фактичних обставин справи, суд дійшов висновку про необхідність захисту порушеного права позивача та поновлення строку звернення до суду.

З огляду на викладене, оскільки суд дійшов висновку про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду, а клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 122, 123, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача Приватного підприємства "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити Приватному підприємству "ЗАЗУЛЯК СТУДІО" строк звернення до суду в адміністративній справі №500/3793/23.

В задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Тернопільській області про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 18 вересня 2023 року.

Головуючий суддя Мартиць О.І.