Справа № 440/9271/23
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/9271/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Супруна Є.Б., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу №440/9271/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування Вимоги, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

05.07.2023 ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" направив до Полтавського окружного адміністративного суду позов, що заявлений до Головного управління ДПС у Полтавській області (надалі - відповідач, ГУДПС), в якому просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача від 16.06.2023 №Ф-7597-51/1360 про сплату боргу (недоїмки) в сумі 9 892,30 грн, а також зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 відомості про наявність боргу (недоїмки) з єдиного внеску у розмірі 9 892,30 грн.

В якості підстави для звернення до суду заявник вказує на обставини порушення прав позивача через безпідставну, як на його думку, вимогу відповідача сплатити борг (недоїмку) з єдиного внеску, обов`язок зі сплати якого на нього не поширюється, оскільки сплату внеску за нього здійснює роботодавець, ТОВ "Укрмаслотрейд", з яким позивач перебуває у трудових відносинах як найманий працівник.

Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

25.07.2023 до суду надійшов відзив ГУДПС, в якому відповідач висловив свої заперечення проти задоволення позову, посилаючись на те, що у позивача наявний обов`язок зі сплати єдиного внеску як у самозайнятої особи - адвоката. Вимоги позивача здійснити коригування в інформаційній системі органів ДПС даних інтегрованої картки платника податків позивача шляхом виключення боргу вважає передчасними, оскільки підставою для відображення контролюючим органом в інтегрованій картці зменшення суми податкового боргу є рішення суду про визнання відсутності такого боргу (а.с. 13-14).

У відповіді на відзив позивач наголосив на тому, що судовими рішеннями у справах №440/279/21 та №440/18140/21 вже скасовано нараховані ГУДПС ці ж самі суми єдиного внеску (а.с. 27).

Розгляд справи, відповідно до статті 258, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 має право на здійснення адвокатської діяльності відповідно до свідоцтва №542 від 23.08.2007, виданого Полтавською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури на підставі рішення цієї ж комісії від 23.08.2007 №8, про що свідчать дані Єдиного реєстру адвокатів України.

Як зазначив відповідач у відзиві, позивача взято на облік в Кременчуцькій ДПІ ГУДПС 20.07.2011 як фізичну особу, яка займається незалежною професійною (адвокатською) діяльністю.

Разом з цим, відповідно до довідки ТОВ "Укрмаслотрейд" від 05.07.2023 №7, позивач з 01.10.2019 працює в ТОВ "Укрмаслотрейд" (39437627) з 01.10.2019 по теперішній час, де обіймає посаду юрисконсульта. Нарахований та сплачений дохід за період з 01.10.2019 по 31.05.2023 склав 1 070 237,91 грн, у т.ч. ЄСВ 235 452,34 грн (а.с. 5).

Зі свого боку представник відповідача у відзиві зазначає, що у ОСОБА_1 існує обов`язок своєчасно та в повному обсязі сплачувати єдиний внесок незалежно від обставин сплати його роботодавцем за працівника, оскільки позивач перебуває на обліку у відповідача як самозайнята особа, яка провадить незалежну професійну діяльність.

Саме з цих підстав 16.06.2023 ГУДПС була сформована вимога на ім`я ОСОБА_1 про сплату боргу (недоїмки) №Ф-7597-51/1360 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в розмірі 9892,30 грн (а.с. 16).

Не погодившись із правомірністю вказаної вимоги, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з визначеннями, наведеними в п.п. 14.1.226 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Незалежна професійна діяльність - участь фізичної особи у науковій, літературній, артистичній, художній, освітній або викладацькій діяльності, діяльність лікарів, приватних нотаріусів, приватних виконавців, адвокатів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), аудиторів, бухгалтерів, оцінщиків, інженерів чи архітекторів, особи, зайнятої релігійною (місіонерською) діяльністю, іншою подібною діяльністю за умови, що така особа не є працівником або фізичною особою - підприємцем та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначено Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI (надалі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до частини восьмої статті 9 Закону № 2464-VI, платники єдиного внеску, зазначені у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 1 травня наступного року. Періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, для яких звітним періодом є календарний рік. У разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця її останнім звітним періодом є період з дня закінчення попереднього звітного періоду до дня державної реєстрації припинення підприємницької діяльності такої фізичної особи.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 статті 7 Закону № 2464-VI, єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

Метою встановлення розміру мінімального страхового внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

На підставі наведеного, можливо зробити висновок, що, з урахуванням особливостей форми діяльності самозайнятих осіб, саме задля досягнення вищевказаної мети збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування законодавством встановлено обов`язок сплати особами мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу від їх діяльності.

Отже, особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.

Інше тлумачення норм Закону № 2464-VI щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДФС і мають свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, та які одночасно перебувають у трудових відносинах в межах цієї діяльності, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.

Водночас, перелік платників та особливості сплати єдиного внеску в залежності від категорії унормовано статтею 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платниками єдиного внеску є особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Тож особи, які провадять в тому числі й адвокатську діяльність та отримують дохід від цієї діяльності входять до кола платників єдиного внеску.

Отже необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема незалежної професійної адвокатської діяльності (як самозайнятою особою) та отримання доходу від такої діяльності. При цьому свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю лише посвідчує право адвоката на здійснення професійної діяльності, однак не є підставою та доказом здійснення адвокатської діяльності.

Пунктом 2 частини першої статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно з положеннями статті 13 цього ж Закону адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою. Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, може відкривати рахунки в банках, мати печатку, штампи, бланки (у тому числі ордера) із зазначенням свого прізвища, імені та по батькові, номера і дати видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

За даними інтегрованої картки платника суд встановив, що заборгованість зі сплати єдиного внеску нарахована позивачу контролюючим органом (з урахуванням переплати в сумі 2457,18 грн):

- по строку сплати 20.01.2020 в сумі 2754,18 грн, за IV квартал 2019 року, сплата відсутня;

- по строку сплати 21.04.2020, в сумі 2078,12 грн, за І квартал 2020 року, сплата відсутня;

- по строку сплати 20.07.2020 в сумі 1039,06 грн за ІІ квартал 2020 року, сплата відсутня;

- по строку сплати 19.10.2020, в сумі 3178,12 грн, за ІІІ квартал 2020 року, сплата відсутня;

- по строку сплати 19.01.2021, в сумі 3300,00 грн, за IV квартал 2020 року, сплата відсутня.

Станом на 18.07.2023 борг по ЄСВ складає 9892,30 грн без урахування штрафної санкції та пені (а.с. 17-21).

Водночас, як вже зазначалося судом вище, позивач з 01.10.2019 по теперішній час перебуває у трудових відносинах із ТОВ "Укрмаслотрейд".

Наявною в матеріалах справах довідкою ТОВ "Укрмаслотрейд" від 05.07.2023 №7 (а.с. 5) підтверджується факт сплати роботодавцем позивача єдиного внеску у спірному періоді за позивача.

Заперечень з цього приводу відповідач у відзиві не висловив. При цьому відповідач не надав будь-яких пояснень або належних доказів того, що позивач здійснює незалежну професійну діяльність поза межами трудових відносин (як самозайнята особа) та отримує дохід від такої діяльності.

Враховуючи те, що позивач як самозайнята особа (адвокат) поза межами трудової діяльності доходів від незалежної професійної діяльності не отримує, визначена спірною вимогою сума ЄСВ фактично є подвійним оподаткуванням одного й того самого доходу позивача.

Суд враховує те, що положеннями Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" чітко не врегульовано особливості сплати ЄСВ найманим працівником в межах незалежної професійної діяльності. Норми цього закону та підзаконних правових актів припускають неоднозначне трактування прав та обов`язків платників єдиного внеску.

На користь висновку про протиправність нарахування ОСОБА_1 сум єдиного внеску в розмірі 9892,30 грн свідчать також рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.04.2021 у справі №440/279/21 та від 25.03.2022 у справі №440/18140/21, що набрали законної сили, якими визнано протиправними та скасовано вимоги ГУДПС про нарахування єдиного внеску.

Відтак вимога ГУДПС про сплату боргу (недоїмки) від 16.06.2023 №Ф-7597-51/1360 підлягає скасуванню як протиправна.

Тож позов у цій частині вимог слід задовольнити.

При цьому не можуть бути задоволеними вимоги позивача щодо зобов`язання ГУДПС виключити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 відомості про наявність боргу (недоїмки) з єдиного внеску у розмірі 9 892,30 грн.

У відзиві на позов відповідач з цього приводу зазначив, що Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5 (надалі - Порядок №5) зобов`язує контролюючий орган відобразити у інтегрованій картці позвача як платника податків зменшення суми податкового боргу з фізичних осіб у розмірі, який вона прагнула скасувати в судовому порядку з урахуванням штрафів та пені, на підставі судового рішення. яке визнає відсутність такого податкового боргу, тож вимоги позивача є передчасними.

Відповідно до приписів статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно зі статтею 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу VI Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 12.01.2021 № 5 передбачено, що первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є, зокрема, рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені/суми єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили.

Тож з огляду на сам лише факт скасування судом спірної вимоги податкового органу, відповідний результат має бути відображений ГУДПС в ІКП позивача після набрання рішенням суду законної сили.

За таких обставин вимога позивача виключити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 відомості про наявність боргу (недоїмки) з єдиного внеску у розмірі 9 892,30 грн задоволенню не підлягає як передчасна.

Тож позов слід задовольнити частково.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позовні вимоги задоволено частково, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань ГУДПС у сумі пропорційній до задоволеної частини позовних вимог (1/2) - 536,80 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Полтавській області про сплату боргу (недоїмки) від 16.06.2023 №Ф-7597-51/1360.

В решті вимог - позов залишити без задоволення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області частину судових витрат зі сплати судового збору у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ ВП 44057192; вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, 36000).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Суддя Є.Б. Супрун