Справа № 990/215/23
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2023-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 вересня 2023 року

м. Київ

справа №990/215/23

адміністративне провадження № П/990/215/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Стеценка С.Г.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа: суддя Піньковський Роман Володимирович про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії, -

УСТАНОВИВ:

13 вересня 2023 року на офіційну електронну адресу Верховного Суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа: суддя Піньковський Роман Володимирович, у якому позивач просить:

- визнати протиправними дії Вищої ради правосуддя щодо надання неповної та недостовірної інформації, яка міститься у листі від 05 вересня 2023 року на інформаційний запит ОСОБА_1 від 31 серпня 2023 року;

- зобов`язати Вищу раду правосуддя надати повну та достовірну інформацію на інформаційний запит від 31 серпня 2023 року ОСОБА_1 з урахуванням висновків суду.

Відповідно до частини восьмої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

За правилами частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 160 та частини першої статті 168 КАС України позовна заява подається у письмовій формі до суду першої інстанції.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини десятої статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

На підставі наказу Державної судової адміністрації від 01 червня 2020 року №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 01 червня 2020 року у Касаційному адміністративному суді запроваджено в дослідну експлуатацію систему «Електронний суд», під час якої Касаційному адміністративному суду та учасникам процесу варто дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 у відповідній редакції в частині функціонування даних підсистем.

За правилом абзаців 2, 3 частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з абзацом 1 частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях не повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в інформаційних системах, в яких здійснюється обробка таких електронних даних, можуть здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без отримання таких послуг, за умови попередньої домовленості між учасниками взаємодії щодо порядку електронної ідентифікації учасників таких правових відносин.

У той же час, абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно до абзаців 2-4 підпункту 15.17 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 було затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), яке (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 розділу І). Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС (пункт 3 розділу І).

За визначеннями, наведеними у підпунктах 5.4, 5.6, 5.11, 5.12 пункту 5 розділу І Положення, електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора; користувач ЄСІТС (користувач) - це особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень; підписувач/підписувачі (рішення, судового рішення, іншого документа) - це особа або особи, які відповідно до норм законодавства мають підписати відповідний документ; права користувача - сукупність дій, які користувач має право здійснювати в підсистемах ЄСІТС після своєї автентифікації, в тому числі відповідно до диференційованих прав доступу.

Отже, надсилання процесуальних документів до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду в електронній формі передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Тобто, альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».

З матеріалів позовної заяви вбачається, що вона надіслана на електронну поштову адресу Верховного Суду. Тобто, в електронному вигляді без використання підсистеми «Електронний суд».

Докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на цей позов, з використанням підсистеми «Електронний суд», відсутні.

Отже, позивачем сформовано та надіслано позовну заяву на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою без накладення кваліфікованого електронного підпису, що свідчить про використання заявником способу звернення до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду з позовною заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Вищевказані висновки узгоджуються із позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20, від 3 червня 2021 року у справі № 9901/82/21, від 1 липня 2021 року у справі № 9901/76/21 та від 8 липня 2021 року у справі № 9901/75/21 та позицією викладеною в ухвалах Верховного Суду від 06 червня 2023 року у справі № 990/107/23, від 11 серпня 2023 року у справі № 990/167/23 та від 14 серпня 2023 року у справі № Зп/990/3/23.

За вказаних обставин, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам пункту третього частини четвертої статті 169 КАС і підлягає поверненню особі, яка її подала.

Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Повернення позовної заяви та надання частиною восьмою статті 169 КАС України заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою позовною заявою, не є обмеженням доступу до суду, та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа: суддя Піньковський Роман Володимирович про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії повернути заявнику з усіма доданими до неї документами.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження

...........................

С.Г. Стеценко,

Суддя Верховного Суду