Справа № 480/5330/23
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2023-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2023 року Справа № 480/5330/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кравченка Є.Д.,
за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В.,
представника відповідача - Сай О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/5330/23 за позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління поліції охорони в Сумській області (далі - відповідач), в якій просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони Сумської області від 30.04.2023 року № 153 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни" в частині, що стосується ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 року № 89 о/с "По особовому складу" в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
- поновити ОСОБА_1 на службі на посаді поліцейського взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Сумській області з 01.05.2023;
- стягнути з Управління поліції охорони Сумської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Позовні вимоги мотивовані тим, що з 07.12.2021 позивач проходив службу на посаді поліцейського в Управлінні поліції охорони в Сумській області. Наказом Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 153 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни" до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У подальшому вимоги вищезазначеного наказу реалізовано шляхом видання наказу Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 89 о/с "По особовому складу", згідно якого відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" наказано звільнити зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капрала поліції поліцейського взводу № 2 роти охорони обєктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Сумській області ОСОБА_1 з 30.04.2023.
Позивач не погоджується з правомірністю оскаржуваних наказів з огляду на порушення порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності останнього.
Зокрема, представник позивача зазначає, що службове розслідування розпочато на підставі наказу від 30.04.2022 № 152 «Про призначення службового розслідування» з урахуванням інформації про керування капралом поліції ОСОБА_1 , поліцейським взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону УПО Сумської області 30.04.2023 автомобілем в стані алкогольного сп`яніння. При цьому, матеріали службового розслідування не містять інформації, які саме ознаки алкогольного сп`яніння були виявлені у ОСОБА_1 , хто саме їх виявив і за яких обставин.
Також, представник позивача звертає увагу суду, що під час проведення службового розслідування не було враховано, що ОСОБА_1 мав право та висловив бажання на проходження огляду на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я, про що поліцейські оформили відповідне направлення, але до закладу охорони здоров`я ОСОБА_1 не доставили.
Вищевказані обставини було встановлено постановою Ковпаківського районного суду м. Суми від 11.05.2023 року, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрите на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.
За таких обставин, на думку представника, оскільки постановою суду, що набрала законної сили, провадження щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито за відсутністю в його діях складу адміністративногс правопорушення, а також встановлено порушення процедури огляду водія на стан алкогольного сп`яніння, визначену чинним законодавством, на момент винесення оскаржуваних постанов жодних підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з накладенням дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у відповідача не було.
Додатковим свідченням неправомірності дій відповідача щодо проведення службового розслідування, на думку представника, є те, що нібито вчинення дисциплінарного проступку, і службове розслідування, і накладення дисциплінарного стягнення, і його реалізація були встановлені та здійснені в один день - 30.04.2023 року, який був вихідним днем, що ставить під сумнів можливість реалізації пооліцейським прав, встановлених п. 2 Розділу IV Порядку № 893.
Також, представник позивача звертає увагу суду, що дисциплінарною комісією наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування не встановлена, адже згідно із наказом начальника Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2022 № 152 «Про призначення службового розслідування», підставою для проведення службового розслідування стала інформація про керування капралом поліції ОСОБА_1 , поліцейським взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону УПО Сумської області 30.04.2023 автомобілем в стані алкогольного сп`яніння, однак згідно висновку проведеного службового розслідування, комісією з`ясовувались факти щодо дій ОСОБА_1 29.04.2022, що свідчить про вихід комісії за межі наданих повноважень, визначених наказом.
Таким чином, на переконання представника позивача, з урахуванням допущених порушень при проведенні службового розслідування, прийняті за його наслідками наказ Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 153 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни" та наказ Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023№ 89 о/с "По особовому складу" щодо звільнення позивача зі служби в поліції підлягають скасуванню з одночасним поновленням позивача на займаній раніше посаді.
Ухвалою суду від 07.06.2023 позовну заяву було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою суду від 03.07.2023 поновлено позивачу строк звернення до суду, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 08 серпня 2023 року.
Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, зазначивши, що начальником Управління поліції охорони в Сумській області на підставі результатів службового розслідування було прийнято наказ від 30.04.2023 № 153 «Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни», згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неналежному виконанні положень п.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 1 п. 1 розд. II п. 3 розд. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.09.2016 року № 1179, ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 2.9. Правил дорожнього руху України, та Присяги поліцейського на підставі ст. ст. 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції.
Вважає безпідставними доводи представника позивача про протиправність звільнення ОСОБА_1 через відсутність у діях останнього складу адміністративного правопорушення, оскільки непритягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, з огляду на те, що працівники поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.
На переконання представника відповідача, відсутність кримінального або адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції.
Так, у ході службового розслідування встановлено, що 29.04.2023 року під час дії комендантської години, у позаробочий час, поліцейський взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Сумській області капрал поліції ОСОБА_1 керував автомобілем Volkswagen Jetta д.н.з. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується матеріалами службового розслідування. Аналіз досліджених доказів, що містяться в матеріалах службового розслідування, на переконання представника, повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.
Щодо допущених, на думку представника позивача, процедурних порушень, вказує що, ані нормами Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ані будь-якими іншими нормами законодавства, яке регулює проходження публічної служби в Національній поліції, не встановлено заборон щодо проведення службового розслідування у випадку вчинення поліцейським дисциплінарного проступку протягом одного дня, так само і відсутні заборони щодо проведення такого розслідування та видання керівництвом підрозділів Національної поліції наказів у вихідні чи святкові дні.
Таким чином, на переконання представника відповідача, матеріалами дисциплінарного провадження підтверджений факт вчинення дисциплінарного проступку позивачем, а тому наказ від 30.04.2023 № 153 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни" та наказ від 30.04.2023 № 89 о/с "По особовому складу" щодо звільнення позивача зі служби в поліції повністю відповідають нормам чинного законодавства.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 08.08.2023 відкладено розгляд справи до 16 серпня 2023 року.
Ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання від 16.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 05.09.2023.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позові.
Представник відповідача заперечував проти позовних з підстав, викладених у відзиві, та просив суд відмовити у задоволенні вимог.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Управління поліції охорони в Сумській області від 06.12.2021 року № 270 о/с "По особовому складу" ОСОБА_1 було прийнято на службу в поліцію та призначено на посаду поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки № 2 батальйону Управління поліції охорони в Сумській області, з присвоєнням йому спеціального звання «рядовий поліції» (а.с. 125).
З метою проведення перевірки інформації про керування капралом поліції ОСОБА_1 , поліцейським взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону УПО Сумської області 30.04.2023 автомобілем в стані алкогольного сп`яніння призначено службове розслідування відповідно до наказу Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 152 "Про призначення службового розслідування" (а.с. 99).
За результатами проведеного службового розслідування начальником Управління поліції охорони в Сумській області було затверджено висновок службового розслідування (далі - висновок) (а.с.100-124).
Вказаним актом службового розслідування встановлено, що від старшого інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Сумській області майора поліції Руслана Голика надійшла інформація про те, що під час патрулювання по проспекту Перемоги, в р-ні буд. 18 за порушення комендантської години нарядом УПП «Руно-0252» було зупинено Volkswagen Jetta д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_1 , 2001 р.н. (поліцейський, департамент поліції охорони), під час спілкування з яким в останнього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Вищевказаному громадянину було запропоновано пройти огляд на встановлення наявності чи відсутності стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки ТЗ за допомогою технічного засобу газоаналізатора Аlcotest Drager, на що останній погодився. Результат огляду за допомогою технічного приладу газоаналізатор Drager 1,39%. З вказаним результатом ОСОБА_1 не погодився та забажав повторно пройти огляд. Результат повторного огляду на місці події за допомогою технічного приладу газоаналізатор Drager 1,27%.
У подальшому за порушення п. 2.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі - ПДР), (Водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) відносно капрала поліції ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 30.04.2023 серії ААД № 046729 за ч. 1 ст. 130 КУпАП (Керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) та відсторонено від керування автомобілем. У ОСОБА_1 було вилучено посвідчення водія серія НОМЕР_2 . В подальшому близько 02.00 год. ОСОБА_1 було доставлено до УПО Сумської області.
Також, під час складання адміністративних матеріалів за даним фактом свідки даної події не залучалися (комендантська година), велася відеофіксація.
Вивченням протоколу про адміністративне правопорушення від 30.04.2023 серії ААД №046729 за ч.1 ст. 130 КУпАП встановлено, що капрал поліції ОСОБА_1 керував автомобілем Volkswagen Jetta д.н.з. НОМЕР_1 , який належить його батьку, о 23.47 год. по проспекту Перемоги в м. Суми в стані алкогольного сп`яніння. А саме під час проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки було встановлено, що ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння.
Також вивченням інших матеріалів зібраних під час оформлення правопорушення встановлено, що зазначена поведінка, а також сам факт ознак алкогольного сп`яніння під час керування транспортним засобом вказують на порушення етичних норм, які підтверджуються відеозаписами з портативних відео реєстраторів, одночасно ОСОБА_1 не заперечив, що вживав пиво та перед цим він перебував зі знайомими в районі вул. Космічної м. Суми. Додатковим вивченням записів портативних відеореєстраторів було встановлено, що ОСОБА_1 в автомобілі перебував сам. Зазначена поведінка ОСОБА_1 вказує на зухвалу зневагу до виконання вимог нормативних документів МВС України, НП України, а особливо наказу МВС України від 09.11.2016 № 1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських».
Враховуючи вищевикладене, можна дійти висновку, що причиною порушення службової дисципліни капралом поліції ОСОБА_1 є особиста недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до вимог Законів України, наказів Національної поліції України та організаційно-розпорядчих актів Департаменту поліції охорони, грубе ігнорування ПДР України та Присяги поліцейського.
В описовій частині висновку службового розслідування зазначено, що "в ході службового розслідування достатньою мірою викладені обставини скоєного дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, котрі явно та очевидно суперечать інтересам служби, об`єктивно не могли перебувати поза волею та усвідломленням капрала поліції ОСОБА_1 , а саме:
1. Ст. 16 Закону України "Про дорожній рух", в якому зазначено, що водій зобов`язаний не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, виконувати Правила дорожнього руху, (підтверджується рапортом поліцейського УПП, копією матеріалів, записами з портативних відео реєстраторів поліцейських УПП); За вказаний дисциплінарний проступок капрал поліції ОСОБА_1 підлягає на застосування стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
2. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною. Капрал поліції ОСОБА_1 не утримався від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, невиконання зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, що є порушенням п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (підтверджується рапортом поліцейського УПП та записами з портативних відео реєстраторів поліцейських УПП). За вказаний дисциплінарний проступок останній підлягає на застосування стягнення у вигляді звільнення із служби із поліції.
3. Недотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, що передбачено ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» (підтверджується інформацією поліцейського УПП, копією матеріалів, записами з портативних відео реєстраторів поліцейських УПП). За вказаний дисциплінарний проступок капрал поліції ОСОБА_1 підлягає на застосування стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
4. Відповідно до абзаців І пункту І розділу II, пункту 3 розділу IV наказу МВС України від 09.11.2016 № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; за будь-яких обставин і відносин будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики, але капралом поліції ОСОБА_1 були проігноровані та не виконані вищевказані вимоги (підтверджується інформацією поліцейського УПП, копією матеріалів, записами з портативних відео реєстраторів поліцейських УПП). За вказаний дисциплінарний проступок останній підлягає на застосування стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції."
Відповідно до наказу Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 153 від 30.04.2023 № 153 «Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПО Сумської області та вжиття додаткових заходів щодо профілактики порушень службової дисципліни» на підставі результатів службового розслідування за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неналежному виконанні положень п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 1 п. 1 розд. II п. 3 розд. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.09.2016 року № 1179, ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 2.9. Правил дорожнього руху України, та Присяги поліцейського на підставі ст.ст. 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції (а.с. 90-93).
Наказом начальника Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2023 № 89/ос "По особовому складу" капрала поліції поліцейського взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Сумській області ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 30.04.2023 (а.с. 89).
Незгода позивача з вказаними наказами стала підставою для звернення останнього до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.
Питання організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580-VІІІ).
Відповідно до частини першої статті третьої Закону № 580-VІІІ у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII регламентовано основні обов`язки поліцейського. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону № 580-VІІІ поліцейський, серед іншого, зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
В силу положень частини першої статті 64 Закону № 580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові. Присяга на вірність Українському народові має такий зміст: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Окрім зазначеного, обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади є дотримання Правил етичної поведінки поліцейських, які затверджені наказом МВС № 1179 від 09.11.2016 (далі Правила етичної поведінки). Зокрема, пунктом 3 Розділу IV Правил етичної поведінки, передбачено обов`язок поліцейського за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики.
Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України «Про Дисциплінарний статут» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України № 580-VIII, зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту).
Законодавець визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Поняття службової дисципліни наведено в частині першій статті 1 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої службова дисципліна означає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Перелік дисциплінарних стягнень визначено частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту, серед них: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
При цьому, в пункті 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII як самостійна підстава для звільнення зі служби в поліції вказується накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Одночасно, накладенню дисциплінарного стягнення має передувати проведення службового розслідування. Так, згідно з частиною другою статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Питання проведень службових розслідувань врегульовано Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Процедура проведення службового розслідування визначена в розділі V Порядку № 893.
Положення пункту 4 розділу V Порядку № 893 передбачають, що саме підлягає встановленню під час службового розслідування, зокрема, ступінь вини, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку, наявність чи відсутність порушення положень законів України чи нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно із пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (п. 5 розділу VI Порядку № 893).
Враховуючи положення п. 1 Розділу IV Порядку № 893, уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування, поміж іншого, наділений повноваженням затверджувати висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймати рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією.
Отже, підсумовуючи вищевикладене, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Заперечуючи проти наявності підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач при зверненні з даним позовом до суду, посилався на те, що оскільки постановою суду, що набрала законної сили, провадження щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, а також встановлено порушення процедури огляду водія на стан алкогольного сп`яніння, визначену чинним законодавством, на момент винесення оскаржуваних постанов жодних підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з накладенням дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у відповідача не було.
Так, судом встановлено, що постановою Ковпаківського районного суду м. Суми від 11.05.2023 по справі № 592/6052/23 закрито провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. В постанові зазначено, що поліцейськими порушено процедуру огляду водія на стан алкогольного сп`яніння визначену чинним законодавством у разі якщо водій висловив незгоду з результатами огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу (а.с. 45-46).
Поряд з цим, суд зазначає, що адміністративна і дисциплінарна відповідальності є різними видами юридичної відповідальності, тому відсутність юридичного складу адміністративного проступку не свідчить про відсутність у діях особи складу дисциплінарного проступку.
Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 03.02.2021 у справі № 817/1071/16, про те, що обставини закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності через відсутність складу адміністративного правопорушення не можуть спростовувати факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Крім того, судом у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.
Як свідчать матеріали справи, підставою для призначення начальником Управлінням поліції охорони в Сумській області службового розслідування щодо позивача стало надходження інформації про те, що під час патрулювання по проспекту Перемоги, в р-ні буд. 18 за порушення комендантської години нарядом УПП «Руно-0252» було зупинено Volkswagen Jetta д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_1 , 2001 р.н. (поліцейський, департамент поліції охорони), під час спілкування з яким в останнього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння.
Так, відповідно до висновку про результати службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни було встановлено, що 29.04.2023 року під час дії комендантської години, у позаробочий час, поліцейський взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Сумській області капрал поліції ОСОБА_1 керував автомобілем Volkswagen Jetta д.н.з. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Вказаний факт підтверджується: інформацією працівника УПП в Сумській області; копією матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідно до яких капрал поліції ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 96), актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (а.с.94-95, 97), відеозаписами з нагрудних камер поліцейських УПП в Сумській області.
Також, з наявних у матеріалах справи власноруч написаних поясненнях позивача, наданих ним у межах проведеного службового розслідування, вбачається, зокрема, що ОСОБА_1 29.04.2023 вживав алкогогольні напої, а саме ром і пиво, після чого, сів за кермо транспортного засобу (а.с. 113-114).
Доводи позивача про те, що дисциплінарною комісією не було враховано обставини щодо надання згоди ОСОБА_1 на проходження огляду на стан сп`яніння в медичному закладі, критично оцінюються судом, адже вказане не спростовує факту керування позивачем транспортним засобом, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, що не заперечувалось позивачем при проведенні службового розслідування.
Відтак, згода позивача на проходження огляду на стан сп`яніння в медичному закладі, в даному випадку не має значення при оцінці поведінки позивача в контексті дослідження дотримання ним службової дисципліни, а є предметом дослідження суду при розгляді справи про адміністративне правопорушення.
Окрім цього, суд також зазначає, що ОСОБА_1 як і всі інші працівники Управління поліції охорони в Сумській області були ознайомлені з вимогами щодо дотримання службової дисципліни та недопущення грубих дисциплінарних проступків, в яких наголошувалося про те, що у разі керування транспортними засобами у стані сп`яніння або відмови від проходження медичного огляду на стан сп`яніння до винних буде застосовуватись дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (відомості про ознайомлення з наказом НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», дорученням ДПО № 47 від 16.08.2022 «Про заходи щодо зміцненні службової дисципліни та дотримання законності в органах та установах поліції охорони» (а.с.130-134).
Також, дисциплінарною комісією враховано факт керування позивачем транспортним засобами у стані сп`яніння в період дії комендантської години.
Так, відповідно до розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації - керівника обласної військової адміністрації від 19.04.2022 № 123-ОД «Про запровадження комендантської години», а також розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації керівника обласної військової адміністрації від 18.05.2022 № 194-ОД «Про внесення змін до розпорядження від 19.04.2022 № 123-ОД» на території Сумської області з 20.06.2022 з 23.00 до 04.00 запроваджено комендантську годину шляхом заборони перебування громадян у встановлений період доби на вулицях та інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток, а також заборону руху транспортних засобів. Забезпечення здійснення заходів щодо підтримання правопорядку під час запровадження комендантської години на території Сумської області покладено, зокрема, на органи правопорядку.
Суд звертає увагу, що дотримання порядку в комендантську годину є необхідним для сприяння виконанню військовій адміністрації та іншим органам поставленим для них цілям у період введення воєнного стану в Україні і такий обов`язок покладено на громадян, а тим більше на працівників поліції та їх керівництво.
При цьому, порушення комендантської години поліцейським, у розумінні положень ч. 1 ст. 18 та ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ та п. 5. ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», а також розпорядження керівника військової адміністрації, утворює склад дисциплінарного проступку.
Таким чином, суд зазначає, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало не вчинення ним адміністративного проступку, а скоєння ним дій, які суперечать інтересам служби та компрометують його звання поліцейського.
За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог:
- ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 2.9. Правил дорожнього руху України (керуванні транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння);
- п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо обов`язку неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
- Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського;
- абз. 1 п. 1 розд. II п. 3 розд. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.09.2016 року № 1179, в частині обов`язку поліцейського за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики.
На переконання суду, встановлені в ході службового розслідування обставини дійсно свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських, оскільки перебуваючи на службі у поліції, позивач допустив дії (керував транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння), з якими органи поліції безпосередньо ведуть боротьбу.
Верховний Суд у постанові від 14 квітня 2021 року по справі № 320/3085/20 зазначив, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Вчинені позивачем дії (керування автомобілем, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у період дії комендантської години) є недопустимии, суперечать інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського, а натомість вчинив проступок, який дискредитує органи поліції та поліцейських в цілому.
Верховний Суд у постанові від 19 березня 2020 року по справі № 360/3545/18 зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям "дотримання морально-етичних норм" та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби.
Щодо допущених, на думку представника позивача, процедурних порушень, які полягають у тому, що вчинення дисциплінарного проступку, і службове розслідування, і накладення дисциплінарного стягнення, і його реалізація були встановлені та здійснені в один день - 30.04.2023 року суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником, тобто, в свою чергу, встановлює граничні строки проведення службового розслідування та не забороняє проведення службового розслідування в більш короткі строки, особливо в умовах воєнного стану.
Так само, законодавцем не встановлено обмежень щодо проведення службового розслідування, накладення дисциплінарного стягнення у вихідний день.
При цьому, суд враховує, що позивач скористався правом на надання пояснень при проведенні службового розслідування, таким чином оскаржувані накази, прийняті за наслідками службового розслідування, відповідають критеріям щодо обґрунтованості та права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Також, представник позивача при зверненні до суду звертав увагу, що згідно із наказом начальника Управління поліції охорони в Сумській області від 30.04.2022 № 152 «Про призначення службового розслідування», підставою для проведення службового розслідування стала інформація про керування капралом поліції ОСОБА_1 , поліцейським взводу № 2 роти охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону УПО Сумської області 30.04.2023 автомобілем в стані алкогольного сп`яніння, однак згідно висновку проведеного службового розслідування, комісією з`ясовувались факти щодо дій ОСОБА_1 29.04.2022, що, на переконання представника, свідчить про вихід комісії за межі наданих повноважень, визначених наказом.
Перевіряючи вплив зазначених порушень на законність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18, згідно з якою ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення. Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Застосовуючи наведений підхід при вирішенні цієї адміністративної справи, суд вважає, що невідповідність дати керування транспортним засобом ОСОБА_1 , що зазначена у висновку службового розслідування і в інформації, що стала підставою для проведення такого розслідування, по суті є формальним порушенням, і не може впливати на досліджувані правовідносини та кінцевий висновок про наявність достатніх підстав для звільнення позивача із займаної ним посади за вчинення дисциплінарного проступку. Тобто, формальне порушення, на чому наголошував представник позивача, не може мати наслідком скасування правильних по своїй суті оскаржуваних наказів.
Щодо правомірності застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби, суд враховує наступне.
Відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За результатами проведеного службового розслідування, відповідач дійшов висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку позивача слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.
При цьому, судом взято до уваги правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.09.2020 у справі № 360/4790/19, відповідно до якого питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.
Згідно із висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2019 у справі № 804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Суд вважає за необхідне зауважити, що зі змісту Присяги працівника поліції, за недотримання якої накладено на позивача дисциплінарне стягнення, слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі № 804/6242/17.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі № 816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
У контексті викладеного суд зазначає, що позивачем за наведених обставин вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.
З точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий та позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
Таким чином, зважаючи на встановлені судом фактичні обставини щодо скоєного позивачем під час дії воєнного стану дисциплінарного проступку, суд вважає доведеним недотримання позивачем службової дисципліни та співмірним обраний вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.
Відповідно до положення ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів належними засобами доказування правомірність оскаржуваних наказів, прийнятих відносно позивача, а також відповідність прийнятих наказів критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України.
Таким чином, оскаржувані накази відповідача є правомірними та не підлягають скасуванню, відтак підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14.09.2023.

Суддя Є.Д. Кравченко