Справа № 320/21064/23
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2023-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Бужак Н.П., Костюк Л.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року про повернення позовної заяви у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (далі - відповідачі, ГУ ПФУ в м. Києві) в якому просив:

1) визнати протиправними дії ГУ ПФУ в м. Києві щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 без обмеження максимальним розміром та з урахуванням проведених виплат:

- з 01.01.2018 у розмірі 80% від відповідних сум грошового забезпечення;

- з 05.03.2019 з урахуванням 100% суми підвищення пенсії, визначеної станом на 01.03.2018;

- з 01.04.2019 з розрахунку 80% грошового забезпечення, визначеного довідкою ФЕУ СБУ від 20.01.2023 №21/3/2-9/878-35;

2) зобов`язати ГУ ПФУ в м. Києві, у відповідності до вимог Законів України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», Порядку проведення перерахунку пенсії, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , без обмеження максимальним розміром та з урахуванням проведених виплат:

- з 01.01.2018 у розмірі 80% від відповідних сум грошового забезпечення;

- з 05.03.2019 з урахуванням 100% суми підвищення пенсії, визначеної станом на 01.03.2018;

- з 01.04.2019 з розрахунку 80% грошового забезпечення, визначеного довідкою ФЕУ СБУ від 20.01.2023 №21/3/2-9/878-35.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року повернуто позовну заяву особі, яка її подала.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції та вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КАС України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про продовження строку розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року на розумний строк.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Так, матеріалами справи підтверджується, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто останньому.

Приймаючи рішення про повернення позивачу позовної заяви, суд першої інстанції керувався пунктом 6 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, яким передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Суд першої інстанції дійшов висновку, що підстави позову ОСОБА_1 , та правовідносини між позивачем та відповідачем не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, оскільки склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі різних дій суб`єкта владних повноважень, а тому позовна заява підлягає поверненню.

При цьому, включення цих вимог в один пункт прохальної частини позовної заяви не нівелює той факт, що правове регулювання правовідносин, об`єднаних позивачем в один пункт, є різним та вказані правовідносини виникли за різних обставин.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такою позицією суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Пунктом 1 частини 2 статті 172 КАС України передбачено, що суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача.

Правовими положеннями п. 23 ч.1 ст. 4 КАС України наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

Похідна позовна вимога - це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

Таким чином, у випадку заявлення позивачем в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет адміністративного позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

У даному випадку, підставою звернення ОСОБА_1 з даним позовом до суду стало об`єднання декількох вимог в одному позові, що зумовлено намаганням забезпечення ефективності відновлення порушеного права позивача, шляхом зобов`язання відповідача здійснювати усі перерахунки без обмеження максимальним розміром та у відповідній послідовності, тобто спочатку з 01.01.2018 обчислити пенсію у розмірі 80% відповідних сум грошового забезпечення, а у подальшому усі перерахунки здійснювати входячи саме з 80% відповідних сум грошового забезпечення.

Крім того, у даному випадку, роз`єднання заявлених позовних вимог та викладення їх в окремих позовах, може призвести до тривалого виконання судових рішень пенсійним органом, що також може призвести до повторного звернення до суду позивача за захистом своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що заявлені ОСОБА_1 позові вимоги пов`язані між собою підставами виникнення, є основними та похідними вимогами, оскільки задоволення однієї вимоги може мати наслідком задоволення іншої вимоги.

Таким чином, аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про можливості об`єднання позивачем в одне провадження позовних вимог, які пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами, оскільки їх розгляд спрямований головним чином на забезпечення дотримання принципу ефективного захисту порушеного права останнього судом.

Отже, заявлені позивачем вимоги пов`язані між собою, у розумінні ч. 1 ст. 21 та ч. 1 ст. 172 КАС України, оскільки спір між позивачем та відповідачем виник з одних публічно-правових відносин, а тому можуть бути об`єднані в одній позовній заяві.

У зв`язку з вищевикладеним, колегія суддів апеляційної інстанції вважає обґрунтованими доводи апелянта про порушення судом першої інстанції процесуальних норм права.

Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.

У зв`язку з вищезазначеним, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду та вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Керуючись ст.ст. 169, 242, 308, 310, 315, 320, 321, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити повністю.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29 червня 2023 року про повернення позовної заяви - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

Л.О. Костюк

Повний текст виготовлено року 14.09.2023 року