Справа № 420/14007/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 15.06.2023 надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» до Одеської митниці в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про визначення коду товару від 08.11.2022 № КТ-UA-2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 17.10.2022 до митного поста «Чорноморськ-рибпорт» Одеської митниці декларантом ФОП « ОСОБА_1 », яка діє від імені ТОВ «Стейлед» в особі директора ОСОБА_2 та на підставі Свідоцтва № 692795, договору про надання послуг по декларуванню та митному оформленню вантажів № 11/07 від 11.07.2022 було подано електронну митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» № UA500110/2022/007380 на товар «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» - 25,913 т, наливом. Являє собою безбарвну, прозору рідину, із специфічним сильним запахом, що складається із суміші органічних сполук: - solvent naphtha (petroleum), light aliph. СAS №64742-89-8-65+/ - 2% - ethanol CAS № 64-17-5- 35+/-22 %. Щільність при 15 гр.С 751,9 кг/м3. Всього 34,464 тис. літрів. Застосовується в будівельній хімії та побутовій хімії. Див.доп.» (Лист Одеської митниці від 13.02.2023 № 7.10-5/20-06/8.19/2241). 04.11.2022 Управлінням експертизи та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок (лист від 04.11.2022 № 7.17-4/7.17-31- 04/7.10/4455) щодо відсутності у складі проб 1-3 зазначеного товару у кількості понад 50% та/чи 80% психотропних речовин (їх аналогів) та прекурсорів за переліком та несуперечення проб 1-3 нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів». 08.11.2022 відділом класифікації товарів винесено Рішення № КТ-UA- 2022 від 08.11.2022 про визначення коду товару замість заявленого декларантом у гр.31 електронної митної декларації на . 08.11.2022 митним постом «Чорноморськ-рибпорт» Одеської митниці направлено лист від 08.11.2022 № 7.10-28.11/978 до управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці щодо винесено Рішення про визначення коду товару «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» - 25,913 т, наливом» замість заявленого декларантом у гр.31 електронної митної декларації на . При цьому, визначено, що різниця платежів з урахуванням винесеного Рішення становить 146956,01 грн. 18.11.2022 у м. Одеса державним інспектором відділу боротьби з незаконним переміщенням наркотиків і зброї УБК та ПМП Одеської митниці Дімітрієвим І.М. складений протокол про порушення митних правил №1418/50000/22 про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_2 , який працює директором ТОВ «СТЕЛЕЙД», , за порушення митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 485 Митного Кодексу України. 13.02.2023, у відповідь на адвокатський запит від 07.02.2023 № 08 відповідачем було направлено представнику позивача скановані копії матеріалів справи про порушення митних правил №1418/50000/22 від 18.11.2022, у т.ч. копію Рішення № КТUA-2022 від 08.11.2022. Оригінал вказаного Рішення було направлено представнику позивача листом Одеської митниці від 05.04.2023 № 7.10-1/15- 03/8.19/6265. Позивач вважає винесене Одеською митницею Рішення № КТ-UA-2022 від 08.11.2022 про визначення коду товару незаконним, винесеним безпідставно та таким, що підлягає скасуванню, виходячи з наступних підстав. 1. Щодо обставин справи. Заповнення ЕМД № UA500110/2022/007380 та визначення коду товарів згідно з УКТЗЕД Декларант здійснював шляхом відображення відомостей (опису, вагових, кількісних, вартісних характеристик товарів) із товаро-супровідних, комерційних документів (щодо країни походження, мети використання на митній території України, додаткових угод до контрактів, паспорту безпеки матеріалів, у тому числі складу товару, які містяться в матеріалах справи), наданих Болгарською нафтовою компанією «INSAOIL», відповідно до попередньо досягнутих домовленостей, а також з урахуванням технічної документації до товару та у чіткій відповідності до правил інтерпретації УКТ ЗЕД.

З матеріалів справи, письмових пояснень, а також доданих письмових доказів, вбачається, що у поданій Декларантом декларації не було зазначено неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД, а також не було надано документів, які б містили невірні відомості. В матеріалах справи, окрім іншого, міститься інформація щодо відправника/продавця товару «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT», яким є Болгарська нафтова компанія «INSAOIL» (Республіка Болгарія). Відповідачем, під час винесення Рішення № КТUA-2022 від 08.11.2022 щодо визначення коду товару не було використано повноваження, передбачені Угодою між Кабінетом Міністрів України і Урядом Болгарії щодо співробітництва у митних справах, прийнятою 24.03.1998 № 100_081, яка передбачає взаємну допомогу з метою забезпечення належного додержання митного законодавства, у випадках передачі документів (або направлення повідомлення) щодо застосування митного законодавства, надання Митними органами один одному за власною ініціативою або по одержанні запиту усієї інформації, що може сприяти у забезпеченні правильності стягнення мита, податків, зборів чи нарахувань, що провадиться митними органами, зокрема інформації, яка допомагає визначити митну вартість товарів та їх походження, та встановити їхню тарифну класифікацію. ТОВ «СТЕЛЕЙД» не було ознайомлено з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товару №№ 1-3 та не надано відповідні примірники такого дослідження, що свідчить про порушення відповідачем вимог статті 356 Митного кодексу України. Оскільки декларантом не були допущені порушення правил класифікації товару за УКТЗЕД у митній декларації «ІМ40ДЕ» № UA500110/2022/007380, то у Одеської митниці були відсутні правові підстави, визначені частиною 4 статті 69 Митного кодексу України для прийняття Рішення про визначення коду товару № КТ-UA50 0000-0010-2022 від 08.11.2022. Отже, Рішення Одеської митниці про визначення коду товару № КТ-UA50 0000- 0010-2022 від 08.11.2022 прийнято з порушенням положень застосованих вище по тексту норм права, відтак - воно є протиправним та таким, що належить до скасування.

Ухвалою судді від 20.06.2023 залишено позовну заяву без руху та встановлено 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали, а саме для надання до суду належним чином (нотаріально) засвідчених перекладів на державну мову всіх документів, доданих до позовної заяви, що складені іноземною мовою та зазначення ціни позову.

Ухвалою судді від 03.07.2023 було продовжено строк для позивача на усунення недоліків позовної заяви, а саме для надання до суду належним чином (нотаріально) засвідчених перекладів на державну мову всіх документів, доданих до позовної заяви, що складені іноземною мовою.

Ухвалою судді від 11.07.2023 позовну заяву ТОВ «СТЕЛЕЙД» прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку статті 262 КАС України.

26.07.2023 до суду надійшов (вх..№ЕС/7875/23) відзив Одеської митниці на позовну заяву ТОВ «СТЕЙЛЕД» з проханням відмовити у задоволенні позову. Відповідач зазначає, що повідомлення до форми контролю: «Учасник ЗЕД «ТОВ «СТЕЙЛЕД»»(гр.9 МД, ) недавно взятий на облік. Товар(и) № 1: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів». В подальшому Одеською митницею було проведено експертизу товару та складено висновок № -0152. У вказаному висновку зазначено: «За результатами проведених досліджень наданої проби № 1, яка надійшла на дослідження у вигляді прозорої однорідної світла рідини без змулених та осаджених домішок, виявлено суміш неароматичних вуглеводнів (в основі), ароматичних вуглеводнів (вміст становить 8,31 % об. % (9,55 мас.%)) та кисневмісних сполук (вміст становить 8, 31) …». За результатами митного оформлення Одеською митницею було прийнято рішення про визначення коду товару від 08.11.2022 № КТ-UA-2022, яким змінено код товару заявлений декларантом: «№1 - 1.Складний органічний розчинник "PROTOS PROTECT" - 25,913 т, наливом. Являє собою безбарвну, прозору рідину, із специфічним сильним запахом, що складається із суміші органічних сполук:- solvent naphtha (petroleum), light aliph. CAS № 64742-89-8 - 65+/-2%- ethanol CAS №64-17-5 - 35+/-22% Щільність при 15гр.С - 751,9 кг/м3 Всього 34,464 тис. літрів. Застосовується в будівельній хімії та побутовій хімії для приготування та видалення фарб, лаків, паст, ґрунтовок, для видалення інших залишків, для розведення паст, кремів, поліролей, жирів, воску та смол, клеїв, бітуму, коксу та смоли, для обробки поверхонь, деталей та ізоляції. КРАЇНА ВИРОБНИЦТВА EU» на код визначений митним органом: «Прозора однорідна світла рідина без змулених та осаджених домішок є сумішшю неароматичних вуглеводнів (в основі), ароматичних вуглеводнів (вміст становить 8,02-8,31 об.% (9,22-9,55 мас.%)) та кисневмісних сполук (вміст становить 37,08-37,20 об.% (38,72-38,86 мас.%)), у тому числі етанолу (вміст становить 36,17-36,29 об.% (37,78 мас.%)), детонаційною стійкістю (октанове число) 96,4-96,8 од., вмістом сірки 18,7-19,2% мг/кг (0,00187-0,00192 мас.%), густиною 751,1кг/м3, фракційний склад: Т п.п. 59-60 °С, 10% перон. за Т - 68 °С, 50% перон. за Т 74 °С, 90% перон. за Т - 139 °С, кінець кипіння 155-156 °С, залишок у колбі 0,5% об., залишок і втрати 0,5%, за визначеними показниками не суперечить нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів». В Україні класифікація товарів здійснюється у відповідності до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД). УКТ ЗЕД, яка розроблена на виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань, а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів (далі Конвенція), Договірною стороною якої Україна стала згідно з Указом Президента України від 17 травня 2002 року №466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» з набуттям усіх прав та зобов`язань, передбачених статтями Конвенції. Станом на дату прийняття Рішення про визначення коду товарів від 08.11.2022 № КТUA-2022 була чинною (набрала чинності з 03.07.2020) УКТ ЗЕД, яка була побудована на версії Гармонізованої системи 2017 року, затверджена Законом України від 04 червня 2020 року № 674-ІХ «Про Митний тариф України», що був чинним з 03.07.2020 по 31.12.2022. З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджені та були чинні Пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до ГС версії 2017 року та Пояснень до Комбінованої номенклатури і затверджені наказом Держмитслужби від 14.07.2020 № 256.

За митною декларацією від 17.10.2022 № 22UA80U2 задекларовано товар № 1 «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» - 25,913 т, наливом. Являє собою безбарвну, прозору рідину, із специфічним сильним запахом, що складається із суміші органічних сполук:- solvent naphtha (petroleum), light aliph. CAS № 64742-89-8 - 65+/-2%- ethanol CAS №64-17-5 - 35+/-22% Щільність при 15гр.С - 751,9 кг/м3 Всього 34,464 тис.літрів. Застосовується в будівельній хімії та побутовій хімії для приготування та видалення фарб, лаків, паст, ґрунтовок, для видалення інших залишків, для розведення паст, кремів, поліролей, жирів, воску та смол, клеїв, бітуму, коксу та смоли, для обробки поверхонь, деталей та ізоляції. Країна виробництва EU», який надійшов на адресу ТОВ «СТЕЙЛЕД», у товарній підкатегорії 3814 00 90 19 УКТ ЗЕД (ставка мита 0 %). Згідно Пояснень до товарної позиції 3814 згідно УКТ ЗЕД «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків» включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70 мас. % чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені. Вони являють собою більш-менш леткі рідини, що використовуються, серед іншого, у виробництві лаків і фарб або як суміші, що видаляють жир, для частин машин і т. д. Під час здійснення митних формальностей за митною декларацією від 17.10.2022 № 22UA80U2 згенеровано 905-3 форму контролю - взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи). Провідне завдання для дослідження експертизи було визначення характеристик та хімічного складу товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД. За результатами дослідження згідно Висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі СЛЕД Держмитслужби) від 04.11.2022 № -0152 встановлене наступне. В ІЧ-спектрах дослідження проб присутні інтенсивні смуги поглинання характерні для неароматичних вуглеводнів та етилового спирту. Також у спектрах досліджуваних проб присутні смуги поглинання, малої інтенсивності, характерні для ароматичних вуглеводнів. Методами хромато-мас-спектрометрії у складі наданих проб виявлено неароматичні вуглеводні С4-С11, етанол, ароматичні вуглеводні С6-С10, в тому числі толуол у незначній кількості (Визначені фізико-хімічні показники проб, зокрема результати визначення фракційного складу і вмісту ароматичних та кисневмісних сполук, октанового числа, густини, вмісту сірки, зовнішнього вигляду в контексті відповідності вимогам згідно ДСТУ 8696:2016 Паливо альтернативне для бензинових двигунів На підставі вище зазначеного, даний товар ідентифіковано як прозору однорідну світлу рідину без змулених та осаджених домішок, що є сумішшю неароматичних вуглеводнів (в основі), ароматичних вуглеводнів (вміст становить 8,02-8,31 об.% (9,22- 9,55 мас.%)) та кисневмісних сполук (вміст становить 37,08-37,20 об.% (38,72-38,86 мас.%)), у тому числі етанолу (вміст становить 36,17-36,29 об.% (37,78 мас.%)), детонаційною стійкістю (октанове число) 96,4-96,8 од., вмістом сірки 18,7-19,2% мг/кг (0,00187-0,00192 мас.%), густиною 751,1 кг/м3, фракційний склад: Т п. п. 59-60 °С, 10% перон. за Т - 68 °С, 50% перон. за Т 74 °С, 90% перон. за Т - 139 °С, кінець кипіння 155-156 °С, залишок у колбі 0,5% об., залишок і втрати 0,5%. У Висновку СЛЕД зазначено, що наданий на дослідження товар за визначеними показниками проб не суперечить нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових».

В рамках товарної позиції 3824 згідно з УКТ ЗЕД за послідовним визначенням підпозиції та категорії була визначена окремо підкатегорія 3824 99 96 10 текстовий опис якої «Паливо моторне альтернативне, в іншому місці не зазначене» (митна ставка 0%). На підставі вищезазначеного, відповідно до Правила 1 та 6 ОПІ, Одеською митницею прийнято Рішення про визначення коду від 08.11.2022 № КТ-UA-2022, згідно якого заявлений товар № 1 «Складний органічний розчинник "PROTOS PROTECT" - 25,913 т, наливом. Являє собою безбарвну, прозору рідину, із специфічним сильним запахом, що складається із суміші органічних сполук:- solvent naphtha (petroleum), light aliph. CAS № 64742-89-8 - 65+/-2%- ethanol CAS №64-17-5 - 35+/-22%, Щільність при 15гр.С - 751,9 кг/м3... Застосовується в будівельній хімії та побутовій хімії для приготування та видалення фарб, лаків, паст, ґрунтовок, для видалення інших залишків, для розведення паст, кремів, поліролей, жирів, воску та смол, клеїв, бітуму, коксу та смоли, для обробки поверхонь, деталей та ізоляції....» за митною декларацією від 17.10.2022 № 22UA80U2 класифіковано за кодом 3824 99 96 10 згідно з УКТ ЗЕД як «Прозора однорідна світла рідина без змулених та осаджених домішок є сумішшю неароматичних вуглеводнів (в основі), ароматичних вуглеводнів (вміст становить 8,02-8,31 об.% (9,22-9,55 мас.%)) та кисневмісних сполук (вміст становить 37,08-37,20 об.% (38,72-38,86 мас.%)), у тому числі етанолу (вміст становить 36,17-36,29 об.% (37,78 мас.%)), детонаційною стійкістю (октанове число) 96,4-96,8 од., вмістом сірки 18,7-19,2% мг/кг (0,00187-0,00192 мас.%), густиною 751,1кг/м3, фракційний склад: Т п.п. 59-60 °С, 10% перон. за Т - 68 °С, 50% перон. за Т 74 °С, 90% перон. за Т - 139 °С, кінець кипіння 155-156 °С, залишок у колбі 0,5% об., залишок і втрати 0,5%, за визначеними показниками не суперечить нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів»».

Ухвалою суду від 11.07.2023 відмовлено у задоволені клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

01.08.2023 до суду надійшла (вх..№ЕС/8162/23) відповідь позивача на відзив у якій зазначено, що підставою винесення Одеською митницею оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 08.11.2022 № КТ-UA-2022 був Запит підрозділу митного оформлення від 08.11.2022 № UA500110/2022/00738, що додано до матеріалів справи. Як вбачається зі змісту вказаного Запиту ПМО причинами формування Запиту могли бути: - спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками; - вимога спеціалізованого підрозділу за результатами моніторингу; - вимоги нормативно-правового акту. Під час формування Запиту ПМО до управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД посадовою особою ПМО не було здійснено будь яких відміток (позначок) щодо спрацювання у відношенні задекларованого товару «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» автоматизованої системи аналізу та управління ризиками. У Запиті ПМО зазначено тільки вимогу відпрацювання згідно положень наказу Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 форм контрою 107-3«Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД» та 908-1 «Взяття проб (зразків) товарів». Жодний із вказаних у відзиві кодів визначених автоматизованою системою управління ризиками за митною декларацією (МД) №22UA80U2 від 17.10.2022 не доведений відповідачем належними доказами, які б могли встановити фактичні обставини справи.

Відповідачем у відзиві на позовну заяву зазначено, що провідним завданням для дослідження експертизи було визначення характеристик та хімічного складу товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД. Всупереч вказаному, під час зазначення переліку форм обов`язкового контролю за МД № 22UA80U2 на товар «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» відповідач, між інших, підтверджує зміст сгенерованої АСУР форми обов`язкового контролю 908-1 «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин». Зазначене, також, підтверджено листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби в листі від 26.04.2023 № 7.17- 1/7.17-31-04/8.19/2623 про те, що дослідження проб №№ 1-3 товару «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT»….(на який Декларантом було подано електронну митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» № UA500110/2022/007380) проводилось з метою надання відповіді на питання «щодо наявності в них психотропних речовин (їх аналогів) та прекурсорів за переліком», поставлене у завданнях для дослідження (аналізу, експертизи) згідно із запитом Одеської митниці від 19.10.2022 № 8 (вих.№ від 19.10.2022 № 7.10-4/28.11/7/16734) і не стосується питання відповідності нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів. Технічні умови».

08.11.2022 митним постом «Чорноморськ-рибпорт» Одеської митниці направлено лист від 08.11.2022 № 7.10-28.11/978 (додано до матеріалів справи) до управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Одеської митниці щодо винесено Рішення про визначення коду товару «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» - 25,913 т, наливом» замість заявленого декларантом у гр.31 електронної митної декларації на . При цьому, визначено, що різниця платежів з урахуванням винесеного Рішення становить 146 956,01 грн; 18.11.2022 у м. Одеса державним інспектором відділу боротьби з незаконним переміщенням наркотиків і зброї УБК та ПМП Одеської митниці Дімітрієвим І.М. складений протокол про порушення митних правил №1418/50000/22 про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_2 , який працює директором ТОВ «СТЕЛЕЙД», , за порушення митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 485 Митного Кодексу України.

Інших заяв/клопотань по суті справи до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 КАС України, судом встановлено таке.

17.10.2022 до митного поста «Чорноморськ-рибпорт» Одеської митниці позивачем було подано електронну митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» № UA500110/2022/007380 на товар «Складний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» - 25,913 т, наливом. Являє собою безбарвну, прозору рідину, із специфічним сильним запахом, що складається із суміші органічних сполук: - solvent naphtha (petroleum), light aliph. СAS №64742-89-8-65+/ - 2% - ethanol CAS № 64-17-5- 35+/-22 %. Щільність при 15 гр.С 751,9 кг/м3. Всього 34,464 тис. літрів. Застосовується в будівельній хімії та побутовій хімії. Див.доп.».

КРАЇНА ВИРОБНИЦТВА EU. Код товару: .

Разом з митною декларацією (МД) 22UA80U2 від 17.10.2022 позивачем подані документи, які зазначені у графі 44 МД, а саме:

- Сертифікат якості (Certificate of quality) 2707 09.09.2022;

- Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) 12.10.2022;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) 1261516 12.10.2022;

- Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) 12.10.2022;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару 12/10/2022 12.10.2022;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 11 11.10.2022;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 12 11.10.2022;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів 113 15.06.2022;

- Договір про надання послуг митного брокера 11/07 11.07.2022;

- Договір (контракт) про перевезення CE-220722 22.07.2022;

- Експедиційна бележка №100183 12.10.2022;

- Інформаційний лист б/н 11.10.2022;

- Паспорт безпеки матеріалу №1.

19.10.2022 під час здійснення митних формальностей за МД № UA500110/2022/007380 при перевірці правильності класифікації та кодування товарів під час митного огляду товарів митним постом «Чорноморськ-рибпорт» Одеською митницею було відібрано зразки товарів №№ 1-3 та надіслано до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби запит про проведення досліджень зразків товарів від 19.10.2022 № 8.

04.11.2022 Управлінням експертизи та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок щодо відсутності у складі проб 1-3 зазначеного товару у кількості понад 50% та/чи 80% психотропних речовин (їх аналогів) та прекурсорів за переліком та несуперечність проб 1-3 нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів».

08.11.2022 з метою вирішення складного випадку класифікації товару старшим державним інспектором Одеської митниці Скрипніковим О.О. оформлено Запит № UA500110/2022/007380 до управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД.

08.11.2022 відділом класифікації товарів винесено Рішення № КТ-UA- 2022 від 08.11.2022 про визначення коду товару замість заявленого декларантом у гр.31 електронної митної декларації на (а.с.19).

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням про коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи правомірність оскаржуваного рішення та картки відмови Миколаївської митниці про коригування митної вартості товарів та картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з п. 23, п. 24 ст.4 Митного кодексу України (далі Митний кодекс України), митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень МК України, митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 МК України, відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частиною 1 статті 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 3 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно із ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити наступні обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:

1) наявність розбіжностей між окремими документами;

2) наявність ознак підробки певних документів;

3) відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 8 статті 57 МК України встановлено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом та визначення митної вартості.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Із наведених положень вбачається, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант, а митний орган здійснює контроль за такою класифікацією. Митний орган може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Порядок роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (далі - Порядок №650).

Згідно п. 3 розділу І Порядку №650 класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених законом України «Про митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Відповідно до п. 4 розділу III Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У випадку, передбаченому підпунктом «а» абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю.

У випадку, передбаченому підпунктом «б» абзацу четвертого цього пункту, перевіряється відповідність характеристик товару критеріям, визначальним для класифікації товару згідно з УКТЗЕД за наведеними характеристиками товару в Рішенні.

У випадку, передбаченому підпунктами «б», «в» абзацу четвертого цього пункту, виявлені Рішення на ідентичні або подібні (аналогічні) товари беруться до уваги.

У разі якщо заявлений товар не передбачений підпунктами «а2-«в2 абзацу четвертого цього пункту, процедура контролю правильності класифікації товару здійснюється відповідно до цього Порядку.

Відповідно до п. 5 розділу ІІІ Порядку №650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Пунктом 9 розділу ІІІ Порядку №650 визначено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Відповідно до п. 11 розділу ІІІ Порядку №650 у разі виникнення складного випадку класифікації товару ПМО або митним постом готується запит до ВМП у паперовому або електронному вигляді. Запит має бути обґрунтований і містити такі відомості: причина подання запиту до ВМП, позиція ПМО чи митного поста з відповідного питання класифікації товару та пропозиції щодо запропонованого коду товару згідно з УКТЗЕД. У разі надання ПМО або митним постом такого запиту до ВМП у паперовому вигляді разом із запитом передаються завірені штампом «Під митним контролем» оригінали або копії: митної декларації, згідно з якою заявлено товар до митного контролю та митного оформлення; документів, наданих разом з митною декларацією; акта про проведення митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у разі його проведення); акта про взяття проб (зразків) товарів (оригінал і копія) у разі проведення взяття проб і зразків. У разі надання ПМО чи митним постом такого запиту до ВМП в електронному вигляді запит та перелічені вище документи передаються за формою АСМО.

Пунктом 14 розділу ІІІ Порядку №650 передбачено, що рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей посадовою особою ВМП письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД. При цьому виконуються процедури відповідно до пунктів 6, 7, 8 цього розділу.

У пункті 4 Рішення «Висновок» зазначаються встановлений десятизначний код товару згідно з УКТЗЕД та опис товару відповідно до відомостей, які мають міститись у графах 31 та 33 митної декларації. При цьому у разі відсутності зміни коду товару згідно з УКТЗЕД Рішення не приймається.

Рішення реєструється та вноситься до бази даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС в порядку встановленим розділом IV цього Порядку.

Інформація у графі 31 митної декларації «Вантажні місця та опис товарів/Маркування та кількість/Номери контейнерів/Кількість та розпізнавальні особливості» в частині опису товару та графі 33 митної декларації «Код товару» повинна відповідати інформації, зазначеній у пункті 4 Рішення «Висновок», а реєстраційний номер Рішення зазначається у графі 44 митної декларації «Додаткова інформація/Подані документи/Сертифікати і дозволи».

Якщо посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста приймається Рішення, яке не відповідає інформації, заявленій декларантом у митній декларації, то ця митна декларація не може використовуватися для митного оформлення класифікованого товару.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», з врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД та характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації.

Є шість Основних правил інтерпретації класифікації товарів.

Згідно з Законом України «Про Митний тариф», митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, які є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» , у разі коли згідно з правилом 2 (Ь) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Однак, у разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, то входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, тоді ці товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (б) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до таких характеристик належать відомості про товар та його цільове призначення, що наведені в описі товаровиробником. З наведених правових положень також вбачається, що якщо імпортований товар містить ознаки одразу двох товарних позицій за УКТ ЗЕД, то перевага надається тій з них, в якій товар описується більш конкретно.

Вказана позиція також відображена і в п. 2.1 оглядового листа Вищого адміністративного суду України від 23.04.2008 № 720/100/13-08 «Про деякі питання практики вирішення справ, пов`язаних із застосуванням митного законодавства» за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим адміністративним судом України, в якому вказано, що критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.

Також зазначену позицію висловлено Верховним Судом в постанові від 9 жовтня 2018 року по справі №826/2139/16.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару.

Суд звертає увагу відповідача на тому, що розмитнений товар був ввезений позивачем відповідно до укладеного між позивачем та болгарською нафтовою компанією ТОВ «ИНСА ОИЛ» договору від 15.06.2022.

До проданого товару болгарська нафтова компанія, як продавець, додала Паспорт безпеки матеріалів (випуск: 1/18.08.2020) Комплексний органічний розчинник «PROTOS PROTECT» в якому наведений повний опис імпортованого товару, у тому числі його інгредієнти, діючи речовини, сфера застосування, правила та порядок застосування, застереження щодо застосування (а.с.174-187).

Сам Паспорт безпеки матеріалів складений у відповідності з Регламентом Європейського парламенту і Ради (ЄС) № 1272/2008 від 16 грудня 2008 року про класифікацію, маркування та пакування речовин і сумішей, про внесення змін та про скасування Директив 67/548/ЄЕС та 1999/45/ЄС та про внесення змін до Регламенту (ЄС)№ 1907/2006.

Класифікація Інгредієнтів суміші імпортованого товару в наданому Паспорті безпеки матеріалів проведена згідно з Регламентом № 1272/2008 (CLP) (а.с.176).

Згідно з ч.1 ст. 1 Регламенту, мета цього Регламенту - забезпечити високий рівень захисту здоров`я людини та довкілля, а також вільний рух речовин, сумішей і виробів, згаданих у статті 4(8), шляхом:

(a) гармонізації критеріїв класифікації речовин і сумішей, а також правил маркування та пакування небезпечних речовин і сумішей;

(b) передбачення зобов`язання для:

(i) виробників, імпортерів та подальших користувачів класифікувати введені в обіг речовини та суміші;

(ii) постачальників маркувати й пакувати введені в обіг речовини та суміші;

(iii) виробників, у тому числі виробників виробів, та імпортерів класифікувати такі речовини, які не введені в обіг та підлягають реєстрації чи повідомленню згідно з Регламентом (ЄС) № 1907/2006;

(c) передбачення зобов`язання для виробників та імпортерів речовин повідомляти Агентство про такі класифікації та елементи етикетки, якщо їх не було надано Агентству у складі реєстраційних документів згідно з Регламентом (ЄС) № 1907/2006;

(d) встановлення на рівні Співтовариства переліку речовин з їх гармонізованими класифікаціями та елементами марковання у частині 3 додатка VI;

(e) запровадження реєстру класифікацій і марковань речовин який об`єднує всі повідомлення, подання та гармонізовані класифікації та елементи марковання, згадані в пунктах (с) та (d);

(b) речовин і сумішей, які підлягають митному нагляду, за умови, що їх не піддають обробці чи переробці, та які перебувають на тимчасовому зберіганні, або у вільній зоні, або на вільному складі в очікуванні реекспорту, або в дорозі;

(c) неізольованих проміжних продуктів;

(d) речовин і сумішей для наукових досліджень і розробок, які не введені в обіг, за умови, що їх використовують у контрольованих умовах відповідно до вимої законодавства Співтовариства про робоче місце та довкілля.

Так, на першій сторінці наведеного Паспорту безпеки виробником імпортованого товару, болгарською нафтовою компанією INSAOIL, зазначено сферу використання органічного розчинника: використовується в будівельній хімії та хімії для побутових цілей для приготування та видалення фарб, лаків, паст, ґрунтовок, для видалення інших залишків, для розведення паст, кремів, поліролей, жирів, воску та смол, клеїв, бітуму, коксу та смол, для обробки поверхонь, деталей та ізоляції (а.с.174).

Відповідно до «Інструкції про порядок заповнення митних декларації на бланку єдиного адміністративного документу», затвердженої наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 року №651 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за N 1372/21684) декларант зобов`язаний заявити точні відомості про товар у митній декларації. Тобто, декларант зобов`язаний заявити точні відомості про товари, які мають містити достатній перелік інформації для їх розпізнання та однозначного віднесення до коду згідно з УКТ ЗЕД у кількості знаків, визначеній правилами заповнення графи 31 МД для відповідного митного режиму та особливостей переміщення, згідно з основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

Згідно з правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, які містяться у Митному тарифі України, затвердженому Законом України від 04.06.2020 № 674-1Х «Про Митний тариф України», на яке посилається відповідач під час винесення Рішення, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил. Відповідно до правила 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, на яке, також посилається відповідач під час винесення Рішення, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Верховний Суд у постанові від 20.06.2019 у справі № 826/7208/16 зробив висновок про те, що зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Відповідно до графи 38 «Різноманітна хімічна продукція» Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256, до цієї групи включається велика кількість хімічних і аналогічних продуктів.

Пояснення до товарної позиції 3814 00: розчинник та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків.

3814 00 90 19 інші.

До цієї товарної позиції включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70 мас. % чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені. Вони являють собою більш-менш леткі рідини, що використовуються, серед іншого, у виробництві лаків і фарб або як суміші, що видаляють жир, для частин машин і т.д.

Приклади продуктів, що включаються до цієї товарної позиції:

(1) Суміші ацетону, метилацетату та метанолу і суміші етилацетату, бутилового спирту та толуолу.

(2) Суміші, що видаляють жир, для частин машин і т.д., які складаються із суміші таких речовин:

(і) уайт-спіриту з трихлоретиленом; або

(іі) петролейного ефіру з хлорованими продуктами і ксилолом.

До цієї товарної позиції включаються також суміші для видалення фарб чи лаків, що складаються з вищезазначених сумішей з добавками невеликої кількості парафіну (щоб зменшити випаровування розчинника), емульгаторів, гелеутворювачів і т.д.

Пояснення до товарної позиції 3824: готові сполучні суміші, які використовують у виробництві ливарних форм або ливарних стрижнів; хімічна продукція та препарати хімічної або суміжних з нею галузей промисловості (включаючи препарати, що складаються із сумішей природних продуктів), в інших товарних позиціях не зазначені.

3824 99 96 10 складаються переважно із органічних сполук, в іншому місці не зазначені або не включені: паливо моторне альтернативне, в іншому місці не зазначено.

За умови дотримання перерахованих вище положень, до цієї товарної позиції включаються:

(19) Засоби для видалення чорнильних плям (плямовивідники), розфасовані в упаковки для роздрібної торгівлі. Вони зазвичай являють собою водяні розчини визначеного хімічного складу. В одних випадках може бути використана одна сполука (наприклад, водний розчин хлораміну), в інших випадках можуть виявитися дві сполуки з функціями, що доповнюють одна одну. В останньому випадку в одному упакуванні можуть постачатися дві пляшки: одна, наприклад, з вмістом водного розчину водневого сульфіту (гідросульфіту) натрію, а інша водний розчин перманганату калію.

(20) Суміші для коректури трафаретного друку, розфасовані в упаковки для роздрібної торгівлі. Вони являють собою рожеві целюлозні лаки і розфасовані в невеликі пляшечки, кришки яких зазвичай мають невеликий пензлик.

Ці лаки не включаються до цієї товарної позиції в тому випадку, якщо вони не розфасовані для роздрібної торгівлі як коректурні суміші для трафаретного друку. Органічні складні розріджувачі для цих лаків включаються до товарної позиції 3814.

(21) Суміші для виправлення друкованих текстів та інші коректурні рідини, розфасовані в упаковки для роздрібної торгівлі. Вони являють собою непрозорі (білі чи забарвлені в будь-який колір) рідини, що складаються переважно з пігментів, зв`язувальних речовин і розчинників, і використовуються для виправлення помилок чи інших вад у машинописних текстах, рукописах, фотокопіях, видрукуваних офсетним способом матеріалах тощо. Зазвичай вони розфасовані в невеликі пляшечки (кришки яких оснащені маленькими пензликами), бляшаночки або у формі ручок.

Органічні складні розріджувачі для цих рідин включаються до товарної позиції 3814.

Таким чином, товарна позиція 3814 «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків» описує фізико-хімічну систему та складові товару (розчинники та розріджувачі складні органічні); призначення (для видалення фарб або лаків), тобто конкретніше описує ввезений товар та його характеристики, які є визначальними для класифікації товару, порівняно з товарною позицією 3824.

Аналізуючи зміст частин 1, 2, 4 статті 69 Митного кодексу України Верховний Суд в постанові від 20.06.2019 у справі № 826/7208/16 прийшов до висновку про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Тобто, для суду є прийнятним та зрозумілим, що подаючи 17.10.2022 електрону митну декларацію позивачем ввезений товар класифіковано за кодом УКТЗЕД .

Суд зазначає, що вказані вище правові вимоги чітко регулюють правила визначення коду товару. Відповідно, чіткими є ознаки діянь, які можуть кваліфікуватися як порушення таких правил. Ці ознаки не залишають місця для адміністративного розсуду при вирішенні органом доходів і зборів питання, чи допустив декларант порушення правил класифікації товару. Тобто, обставини, за яких орган доходів і зборів зобов`язаний самостійно визначити код товару, є чіткими та ясними.

Судом встановлено, що прийняттю спірного рішення передувала процедура взяття проб (зразків) товару з подальшим дослідженням їх посадовими особами відповідача.

04.11.2022 Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби склала Висновок №-0152 для замовника Одеська митниця (а.с.24-31, том ІІ).

Згідно з зазначеним Висновком від 04.11.2022, запитом для проведення дослідження стала постанова про призначення експертизи у справі про порушення митних правил від 19.10.2022 №8. Мета подання запиту/постанови: визначення характеристик та хімічного складу товару для однозначної класифікації товару згідно УКТЗЕД. Може містити прекурсори у кількості понад 50% та/чи 80% (в залежності від виду прекурсорів). Щодо наявності в них психотропних речовин (їх аналогів) та прекурсорів за переліком. Завдання для дослідження (аналізу, експертизи): визначення характеристик та хімічного складу товару для однозначної класифікації товару згідно УКТЗЕД. Може містити прекурсори у кількості понад 50% та/чи 80% (в залежності від виду прекурсорів). Щодо наявності в них психотропних речовин (їх аналогів) та прекурсорів за переліком.

За результатом проведеного дослідження, всі три надані проби не суперечать нормам ДСТУ 8696:2016 «Паливо альтернативне для бензинових двигунів» та містять толуол у незначній кількості (

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що вказаним висновком не віднесено досліджуючи речовину до палива, а лише зазначено про її несуперечність цьому виду палива.

08.11.2022 митний підрозділ UA500110 направив до Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Запит №UA500110/022/007380 з митною декларацією №22UA0U2 для вирішення складного випадку класифікації, товар №1.

В поданому відзиві відповідач зазначив повідомлення до форми контролю, що спрацювала в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками (АСАУР): «Учасник ЗЕД «ТОВ «СТЕЙЛЕД»» (гр.9 МД, ) недавно взятий на облік. Товар(и) № 1: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів».

Як вище було встановлено, до імпортованого товару виробником було додано паспорт безпеки матеріалів. Сумнівів щодо правомірної та добросовісної діяльності самого виробника товару у митного органу не виникало, навпроти, компанія зареєстрована та діє на території Європейського Союзу у відповідності до встановлених європейським норм та стандартів, наданий Паспорт безпеки матеріалів складений у відповідності з Регламентом Європейського парламенту і Ради (ЄС) № 1272/2008від 16 грудня 2008 року про класифікацію, маркування та пакування речовин і сумішей.

Таким чином, надані відомості компанією-виробником та виходячи з них визначення декларантом класифікації товару не є безумовною підставою для національного митного органу провести експертні дослідження із взяттям проб.

Співвідношення опису товару, складу діючих речовин в наданому Паспорті безпеки матеріалів, з визначеним позивачем кодом класифікації було б достатнім заходом для відпрацювання системи сповіщення АСАУР.

Статтею 6 КАС України установлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, людина, її права і свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Держава-відповідач нестиме відповідальність за Конвенцією за порушення прав людини, спричинені діями її представників при виконанні ними своїх службових обов`язків (див., наприклад, рішення ЄСПЛ у справі «Крастанов проти Болгарії» (Krastanov v. Bulgaria), заява №50222/99, пункт 53, відЗО.09.2004). Проте держава також нестиме відповідальність, якщо її представники перевищують межі своїх повноважень або діють всупереч інструкціям (див. рішення ЄСПЛ у справах «Молдован та інші проти Румунії (№2)» (Moldovan and Others v.Romania (no.2), заяви №41138/98 і №64320/01, пункт 94, ECHR 2005-VII (витяги), та «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), віді 8.01.1978, пункт 159, Series A №25). Для того, щоб встановити, чи можна покласти на державу відповідальність за незаконні дії її представників, вчинені поза межами виконання ними службових обов`язків, Суду необхідно дослідити всю сукупність обставин і розглянути характер та контекст поводження, про яке йдеться (див. стосовно статті 2 Конвенції рішення у справі «SAJLO GORGIEV проти Колишньої Югославської Республіки Македонії» (), заява№49382/06, пункт 48, ECHR 2012 (витяги)).

Словосполучення «відповідно до закону» вимагає: по-перше, аби оспорюваний захід мав юридичну основу у національному праві; по-друге, воно стосується якості закону, про який ідеться, і передбачає вимогу, що такий закон має бути доступний для відповідної особи, яка, крім того, повинна мати можливість передбачити його наслідки для себе, і такий закон повинен відповідати принципу верховенства права (див. з-поміж інших джерел пункт 55 рішення ЄСПЛ у справі «Корр проти Швейцарії» від 25.03.1998 (Reports of Judgment sand Decisions 1998-11)).

Зазначене словосполучення означає, зокрема, що норми національного права мають бути достатньо передбачуваними, аби вказати особам на обставини та умови, за яких органи влади мають право вдатися до заходів, які впливатимуть на конвенційні права цих осіб (див. пункт 39 рішення ЄСПЛ у справі «C.G. and Others проти Болгарії» від 24.04.2008 (справа №1365/07)). Більше того, закон повинен надавати певний ступінь юридичного захист від свавільного втручання з боку органів влади. Наявність спеціальних процесуальних гарантій є важливою у цьому контексті. Те, що вимагається через такі гарантії, буде залежати, принаймні до певної міри, від характеру та ступеня втручання, що розглядається (див. пункт 46 рішення ЄСПЛ у справі «P.G. and J.H. проти Сполученого Королівства» (справа №44787/98, ECHR 2001-IX)).

Тлумачення та застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики Суду (див. рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії» (Scordino v. Italy) (№1) [ВП], №368 пункт 190 та пункт 191, ECHR 2006-V та пункт 52 рішення ЄСПЛ у справі «Щокін проти України» (заяви №23759/03 та №37943/06), від 14.10.2010, яке набуло статусу остаточного 14.01.2011).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення ЄСПЛ у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Роїщі), заява №10373/05, пункт 73, віді 5.09.2009). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що само по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення ЄСПЛ у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pincv. The Czech Republic), заява №36548/97, пункт 58, ECHR 2002-ViII).

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення ЄСПЛ у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelasv. Croatia), заява №38767/07, пункт 74, від 18.10.2011). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pincv. The Czech Republic), заява №36548/97, пункт 58, ECHR 2002-VIII), а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashiv. Croatia), заява №32457/05, пункт40, віді3.12.2007, тау справі «Трґо проти Хорватії» (Trgov. Croatia), заява №35298/04, пункт 67, віді 1.06.2009, також рішення ЄСПЛ у справі «Рисовський проти України» (Rysovskyy v. Ukraine) від20.10.2011, заява №29979/04, пункт 71).

Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення ЄСПЛ у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, пункт 36, від 01.07.2003).

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, суд не погоджується з позицією Одеської митниці про те, що імпортований товар є продуктом альтернативного палива для бензинових двигунів і тому його слід класифікувати у товарній підкатегорії згідно УКТЗЕД, оскільки така позиція ґрунтується на вибірковому застосуванні положень Пояснень УКТЗЕД та суперечить характеристикам товару, а в самому висновку СЛЕД чітко не визначено, експертом не зазначено, що речовина, яка надавалась для дослідження, відноситься до моторного альтернативного палива, що вказує на наявність ознак припущень в спірному рішенні митного органу.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у п.36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), від 01.07.2003 №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

З урахуванням вище викладеного, суд доходить висновку, що рішення про визначення коду товару від 08.11.2022 №КТ-UA-2022 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

При цьому суд вважає за можливе врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яку він висловив у справі «Федорченко та Лозенко проти України» (заява №387/03, 20 вересня 2012 року, п.53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом», тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Окрім того, відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд, враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір за подання даної позовної заяви у сумі 2684,00 грн (квитанція № від 15.06.2023).

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про визначення коду товару від 08.11.2022 № № КТ-UA-2022.

Стягнути з Одеської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛЕД» (08301, Київська область, Бориспільський район, м. Бориспіль, вул. Нова, 31-Б, офіс 126, );

Відповідач - Одеська митниця (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-а, ).

Суддя Олена СКУПІНСЬКА