Справа № 120/5483/23
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

18 вересня 2023 р. Справа № 120/5483/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 Євгенія Пікуса Державної прикордонної служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до 3 прикордонного загону імені Героя України Євгенія Пікуса Державної прикордонної служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 02.05.23 р. позов залишено без руху та вказано на необхідність подання заяви про поновлення строку звернення до суду, зокрема, із обгрунтуванням поважності причин в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій стосовно незастосування в період з 01.01.2020 р. та з 01.01.2022 р. по 27.01.2023 р. при обчисленні підйомної допомоги прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня відповідного календарного року та зобов`язати здійснити перерахунок та виплату такої із обчисленням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня відповідного календарного року.

05.05.2023 р. представником позивача подано заяву про поновлення строків звернення до суду, в якій вказав, що позивач має хвору матір, за якою здійснює догляд, що підтверджується медичною довідкою ВЛК від 15.12.2022 р. Зазначив, що лише після звільнення позивач дізнався про нараховані до виплати суми і звернувся в лютому 2023 р. до адвоката. В подальшому, адвокат звернувся із запитами, відповіді на які надано в квітні 2023 р., після чого й подано позов.

В ухвалі від 22.05.2023 р., за наслідком розгляду поданої заяви, вказано, що позивачем не наведено підстав/причин, які стали об"єктиною перешкодою для своєчасного подання позову та не надано доказів наявності непереборних обставин, незалежних від волі та поведінки особи обставин, що унеможливили своєчасне звернення.

29.05.2023 р. надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач вказав, що лише 27.03.2023 р. адвокат позивача отримав відомості про грошове забезпечення в тому числі стосовно підйомної допомоги. При цьому, із довідок Приватбанку не можливо встановити чи здійснено виплату підйомної допомоги. Окремо вказав, що зібрати відомості самостійно не мав змоги, оскільки був задіяний в операції Об`єднаних Сил, яка введена о 14:00 30 квітня 2018 р. згідно наказу ЗСУ, яка тривала до 24.02.2022 р. В подальшому, з лютого 2022 р. до моменту звільнення, позивач був задіяний до участі в бойових діях.

Надаючи оцінку поданій заяві та поясненнням викладеним у ній, суд керується та виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно положень статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином строк, передбачений статтею 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Так, наказом МОУ №45 від 05.02.2018 р. затверджено Порядок виплати військовослужбовцям Збройних Сил України підйомної допомоги.

Пунктами 3 та 5 цього Порядку визначено, що виплата військовослужбовцям підйомної допомоги та добових здійснюється за новим місцем військової служби (місцем навчання) відповідно до наказу командира (начальника) військової частини (військового навчального закладу) із зазначенням нарахованої суми виплат.

Підйомна допомога та добові в разі переїзду на нове місце військової служби на членів сім`ї військовослужбовця виплачуються після реєстрації їх місця проживання у населеному пункті за місцем військової служби (проживання) військовослужбовця відповідно до наказу командира військової частини із зазначенням нарахованої суми виплат, який видається на підставі рапорту військовослужбовця.

Крім того, у наказі та рапорті зазначаються дата вибуття членів сім`ї з населеного пункту (за попереднім місцем проживання), дата прибуття їх на нове місце військової служби (проживання) військовослужбовця, що мають збігатися з відповідними датами, зазначеними у проїзних документах (за їх наявності), дата реєстрації членів сім`ї за новим місцем військової служби (проживання) військовослужбовця, а також чи є дружина (чоловік) військовослужбовцем.

Із процитованого видно, що наказ про виплату підйомної допомоги видається на підставі рапорту військовослужбовця. Отже, позивач звернувшись із рапортом про виплату підйомної допомоги мав змогу дізнатись , зокрема, про її виплату та, відповідно, вжити заходів для ознайомлення із інформацією про суми нарахованої допомоги.

Стосовно посилань на Наказ Верховного Головнокомандувача ЗСУ, за яким з 14.00 30 квітня 2018 року розпочато операцію Об`єднаних сил із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії Російської федерації у Донецькій і Луганській областях, відповідно до плану операції Об`єднаних сил, то суд вказує, що такий витребовувався у відповідача 1, однак останній вказав про його відсутність .

Окремо суд вказує, що ДПС не входить до структури ЗСУ, зокрема стаття 8 Закону України "Про Державну прикордонну службу України" керівництво Державною прикордонною службою України та діяльністю центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, здійснює Голова Державної прикордонної служби України. Голова Державної прикордонної служби України несе персональну відповідальність за виконання завдань, покладених на Державну прикордонну службу України.

Стаття 4 Закону України "Про Державну прикордонну службу України" визначає правовою основою діяльності Державної прикордонної служби України є Конституція України, Закон України "Про державний кордон України", цей Закон, інші закони України, видані на їх виконання акти Президента України, Кабінету Міністрів України, а також міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

А отже накази Верховного Головнокомандувача ЗСУ не розповсюджуються на прикордонні загони.

Окрім того посилання представника на сайти прикордонного загону не свідчать , що позивач постійно був задіяний в участі в бойових діях з 30.04.2018 р. по 24.02.2022 р., та не є підставою для поновлення строку.

Так, позивач вказує, що на території України введено воєнний стан, відтак, на його думку, це є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Тут слід вказати, що дійсно Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому продовжено згідно відповідних Указів ПУ та діє і по цей час.

В розумінні статті 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Відповідна правова позиція викладена в постанові ВП ВС від 10.11.2022 р. у справі № 990/115/22.

Ураховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі в частині вимог припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку позивачем в період перебування його на військовій службі, відтак, в частині пропуску строку звернення з 24.02.2022 р. до звільнення з військової служби така причина є поважною.

Разом з тим, суд вкотре вказує, що позивач звільнений з військової служби 26.01.2023 р. відтак, місячний строк звернення із вимогами щодо виплати підйомної допомоги в лютому 2022 р., збіг в лютому 2023р. При цьому, належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку - не надано.

Звернення ж до адвоката та направлення ним запитів в лютому 2023 р., отримання відповіді 27.03.2023 р. не є поважною причиною для пропуску при зверненні до суду 28.04.2023 р., оскільки, як зазначалось вище, позивач не був позбавлений можливості самостійно вжити заходів для отримання інформації про нараховані суми підйомної допомоги.

За таких обставин, суд доходить висновку, що причини наведені позивачем в заяві про поновлення строків не є поважними, у зв"язку з чим слід вказати наступне.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частинами першою, другою якої, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи, що при подані позову не було подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, що стало підставою для залишення позову без руху, а на усунення недоліків позовної заяви вказано причини пропуску строку, які не визнані судом поважними, позовна заява в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій стосовно незастосування при обчисленні підйомної допомоги, яка виплачується у зв`язку із переміщенням по військовій службі до іншої місцевості та переїздом , яка виплачена у 2020 р. та 2022 роках та зобов`язання здійснити перерахунок та виплату підйомної допомоги, яка виплачується у зв`язку із переміщенням по військовій службі до іншої місцевості та переїздом , яка виплачена у 2020 р. та 2022 роках- залишити без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до 3 прикордонного загону імені Героя України Євгенія Пікуса Державної прикордонної служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії в частині позовних вимог щодо визнання в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій стосовно незастосування при обчисленні підйомної допомоги, яка виплачується у зв`язку із переміщенням по військовій службі до іншої місцевості та переїздом , яка виплачена у 2020 р. та 2022 роках та зобов`язання здійснити перерахунок та виплату підйомної допомоги, яка виплачується у зв`язку із переміщенням по військовій службі до іншої місцевості та переїздом , яка виплачена у 2020 р. та 2022 роках - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна