Справа № 754/12201/23
Суддя: Зотько Т. А.
Дата ухвалення: 2023-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

11 вересня 2023 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Деснянського УП ГУНП в м. Києві про скасування постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до Деснянського УП ГУНП в м. Києві про скасування постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року.

Одночасно, разом з позовною заявою, позивачкою було подано заяву про поновлення строку на оскарження постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року, посилаючись на ту обставину, що копію постанови про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року в день її складання працівником поліції вона не отримувала, а про її існування дізналася лише 13.06.2023, коли з Деснянського ВДВС на її адресу надійшла копія постанови про відкриття ВП про стягнення з неї штрафу у розмірі 1700 грн.. Оскільки позивачка не отримувала дану постанову, не підписувала її та не була з нею ознайомлена, 19.06.2023 звернулася до виконавчої служби та до Деснянського УП ГУНП в м. Києві із заявами для отримання копії постанови серії ЕГА №1032945 з метою подальшого її оскарження. 19.07.2023 позивачка отримала копію оскаржуваної постанови, звернулася зі скаргою про скасування постанови. За результатами скарги від 19.07.2023, 17.08.2023 позивачка отримала відповідь від 16.08.2023 про відмову в задоволені її скарги. Після чого 04.09.2023 ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом та з заявою про поновлення пропущеного строку на оскарження постанови.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до частин першої, другої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Змістом статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950 передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Разом з тим, дослідивши матеріали справи, причини пропуску строку звернення до суду, що викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду, яке міститься у позовній заяві, суд вважає неповажними, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відповідно до вимог ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, десятиденний строк звернення до суду починає свій перебіг саме з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суд звертає увагу позивачки на те, що дотримання строку звернення до суду, не є формальним ставленням суду до учасників справи. Ігнорування або неправильне застосування строків звернення до суду, призведе до порушення принципу правової визначеності, як складової верховенства права та, відповідно не забезпечення належного відправлення правосуддя.

Як вже було зазначено судом, предметом даного спору є визнання протиправною та скасування постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року.

Разом з тим, до суду з даним позовом позивачка звернулася лише 04.09.2023, тобто із значним пропуском десятиденного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 287 КАС України.

Звернення позивачки до Деснянського УП ГУНП зі скаргою 19.07.2023 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення не змінює обрахунок строку звернення до суду з даним позовом, оскільки ч. 2 ст. 287 КАС України передбачено, що десятиденний строк звернення до суду обраховується саме з моменту коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. У разі порушення такого строку та недотримання принципу юридичної визначеності зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що такий строк звернення до суду може бути обмеженим.

Таким чином, позивачкою пропущений десятиденний строк звернення до суду з даним позовом, оскільки нею отримано 17.08.2023 відповідь на скаргу, подану до Деснянського УП ГУНП, строк звернення до суду сплинув 27.08.2023, а позовну заяву було подано позивачкою через канцелярію суду 04.09.2023, при тому, що завірені всі документи, додані до позовної заяви та безпосередньо сама позовна заяви 01.09.2023.

Разом з тим, позивачкою загалом не наведено причин поважності пропуску вищевказаного строку з моменту отримання нею 17.08.2023 відповіді на скаргу, подану до Деснянського УП ГУНП, а відтак суд приходить до висновку, що причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом є неповажними, у зв`язку з чим відсутні підстави для його поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевказане та беручи до уваги пропуск позивачкою строку звернення до суду, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви позивачці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 170, 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295, 297 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку на оскарження постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянського УП ГУНП в м. Києві про скасування постанови серії ЕГА №1032945 про адміністративне правопорушення від 19.04.2023 року - повернути позивачці.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: