Справа № 520/3028/23
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 р.Справа № 520/3028/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 17.05.23 року по справі № 520/3028/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказу, висновків, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просив суд :

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 про початок службового розслідування, у зв`язку з невідповідністю вимогам п. 3 розділу ІІ наказу МВС України №893 від 07.11.2018.

- визнати протиправними висновок службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 та продовженого наказом ГУНП в Харківській області №41 від 06.01.2023 та наказ ГУНП в Харківській області №52 від 27.01.2023 в частині визнання в діях позивача дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та попередження про необхідність дотримання службової дисципліни відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту.

- скасувати висновок службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 та продовженого наказом ГУНП в Харківській області №41 від 06.01.2023 та наказ ГУНП в Харківській області №52 від 27.01.2023 в частині визнання в діях позивача дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та попередження про необхідність дотримання службової дисципліни відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту.

- зобов`язати відповідача вилучити з особової справи позивача висновок службового розслідування проведенного на підставі наказу ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 та продовженого наказом ГУНП в Харківській області №41 від 06.01.2023 та наказ ГУНП в Харківській області №52 від 27.01.2023.

- зобов`язати відповідача внести до послужного списку, який знаходиться в особовій справі позивача відомості щодо скасування наказу ГУНП в Харківській області №52 від 27.01.2023 в частині вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та попередження про необхідність дотримання службової дисципліни відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту.

- зобов`язати відповідача письмово повідомити позивача про виконання рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що у його діях відсутній склад дисциплінарного проступку. Зазначає, що оскаржуваний наказ містить лише загальні, немотивовані твердження про порушення ним службової дисципліни, однак в ньому не зазначено, у яких саме діях виразився неналежний контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни. Також зазначив, що наказ про призначення службового розслідування є протиправним та не відповідає п. 3 розділу ІІ Наказу МВС України № 893, оскільки такий передував надходженню матеріалів про вчинення відносно його підлеглого адміністративного правопорушення, а тому вважає висновок службового розслідування, наказ про застосування дисциплінарного стягнення неналежним та не допустимими.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 позовні вимоги задоволено частково.

Скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 52 від 27.01.2023 в частині застосування до заступника начальника управління-начальника ситуаційного відділу УОАЗОР Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про необхідність дотримання службової дисципліни.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 1073,60.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем ГУ НП в Харківській області подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 скасувати та прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням норм чинного законодавства, у межах компетенції. Вина позивача, що виразилась у невиконанніи положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту, доведена належними та допустимими доказами, тому рішення суду першої інстанції прийнято без урахування всіх обставин, на які наголошував відповідач в матеріалах службового розслідування. Зазначає. що спірне рішення є правомірним та обгрунтованим, а застосоване до позивача суворе попередження про необхідність дотримання службової дисципліни є співмірним до вчиненого проступку. Також зазначає, що ГУНП в Харківській області не притягувало ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а отже не може виконати рішення суду першої інстанції в частині скасування наказу від 27.01.2023 № 52, оскільки в Дисциплінарному статуті відсутній такий вид дисциплінарного стягнення.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, позивач зазначає, що викладені апелянтом відомості щодо несистематичного, поверхневого проведення навчань та інформативно-розяснювальної роботи з особовим складом УОАЗОР ГУНП в Харківській області, що призвело до наслідків, у вигляді порушення службової дисципліни працівниками поліції, є таким що не відповідають дійсності. Зазначає, що ним, як одним з керівників УОАЗОР на постійній основі протягом 2022 з особовим складом проводився аналіз стану дотримання підлеглими службової дисципліни та проводилась профілактична робота із зміцнення службової дисципліни. При цьому, нормативними документами МВС або Національної прліції, а також розпорядчим документом ГУНП в Харківській області не визначено періодичність проведення відповідної роботи.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 з 07.11.2015 по теперішній час проходить службу в Національній поліції України.

05.02.2019 позивач призначений на посаду заступника начальника управління - начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області, що підтверджується витягом з Наказу №42 о/с від 05.02.2019.

До ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції Тюніна В.О. від 26.12.2022 № 1520/119-15/01-2022, за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Харківській області за змістом якої останній доповів керівництву про те, що 20.12.2022 до ЧЧ УОАЗОР ГУНП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України надійшла інформація про те, що цього ж дня приблизно о 00:28, після настання комендантської години, за адресою: Холодногірська, буд. 6, м. Харків, поліцейськими УПП в Харківській області зупинений автомобіль "Mercedes-Benz E-200", н.з. НОМЕР_1 , під керуванням інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , який знаходився поза службою, у цивільному одязі та перебував у стані алкогольного сп`яніння, що підтвердилось висновком №1850 КНП ХОР "Обласний наркологічний диспансер".

З метою з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни, наказом начальника ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 призначено службове розслідування.

Наказом ГУНП в Харківській області №41 від 06.01.2023 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Харківській області №1706 від 26.12.2022 відносно поліцейських до 24.01.2023.

В подальшому, 23.01.2023 складено висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Харківській області.

У висновку зазначено, що порушення службової дисципліни ОСОБА_2 виразилися в порушенні вимог пункту 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині неухильного дотримання Законів України, Присяги поліцейського, пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; порушенні положень абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону України "Про дорожній рух" в частині обов`язку неухильно дотримуватися ПДР України та порушенні положень абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про дорожній рух" в частині керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, пункту 2.9 "а" ПДР України.

У висновку дисциплінарна комісія також зазначила, що вказана подія стала можливою внаслідок недотримання положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту та своїх функціональних обов`язків заступником начальника управління - начальником ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_1 в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни.

За результатом проведення службового розслідування, згідно з висновком службового розслідування дисциплінарною комісією, зокрема, запропоновано застосувати до начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворого попередження про необхідність дотримання службової дисципліни.

Пунктом 5 наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 52 від 27.01.2023 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у невиконанні положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни до заступника начальника управління - начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0088357) відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Не погоджуючись з наказом про початок службового розслідування, висновком дисциплінарної комісії, наказом про застосування дисциплінарних стягнень та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Частково задовольняючи позовни вимоги, суд першої інстанції виходив з необхідності скасувати наказ ГУ НП в Харківській області №52 від 27.01.2023 в частині застосування до заступника начальника управління - начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУ НП в Харківській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про необхідність дотримання службової дисципліни.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII(надалі - Закон № 580-VIII).

Статтею 3 Закону № 580-VIII встановлено у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIIІ .

У відповідності до ч. 2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Згідно ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Приписи частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, до нього, на підставі службового розслідування, проведеного з дотриманням процедури проведення, у разі наявності підстав, застосову

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Таким чином, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Так, п. 5 оскаржуваного наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 52 від 27.01.2023, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у невиконанні положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни до заступника начальника управління - начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Підставою для прийняття вказаного наказу та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування від 23.01.2023.

Так, відповідно до змісту висновку службового розслідування, в ході службового розслідування встановлено, що відповідно до відомостей ознайомлення особового складу УОАЗОР ГУНП в Харківській області, капітан поліції ОСОБА_3 , під особистий підпис ознайомився з наказом НП України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 № 507, та з ним проведено додатковий інструктаж з питань суворого дотримання ПДР України під час керування службовим та власним автотранспортом.

Згідно Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі ПДР України), водій для забезпечення безпеки дорожнього руху під час керування механічним транспортним засобом зобов`язаний дотримуватись вимог пункту 2.9 "а", згідно з яким забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебувати під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Відповідно до вимог ст. 14 Закону України "Про дорожній рух" учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримуватися вимог цього Закону, ПДР України та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху.

У відповідності до вимог ст. 16 Закону України "Про дорожній рух", водій зобов`язаний (тобто норма права імперативна) не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також не передавати керування транспортним засобом особі, яка перебуває в такому стані або під впливом таких препаратів.

Відповідно до ст. 15 КУпАП поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами, за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху останні несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Згідно пункту 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського та наказів керівництва.

Капітан поліції ОСОБА_3 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Невиконання капітаном поліції ОСОБА_2 вищезазначених пунктів ПДР України призвели до порушення вимог цих правил, а також порушення вимог абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону України "Про дорожній рух" в частині обов`язку неухильно дотримуватись вимог цього Закону та абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про дорожній рух" в частині не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи як запровадження у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комендантської години (заборону перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень), а також встановлювати спеціальний режим світломаскування.

Відповідно до розпорядження Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 № 199В на території Харківської області, а саме у м. Харків введена комендантська година з 23:00 до 05:00.

У зв`язку з вищевикладеним дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що в діях капітана поліції ОСОБА_2 вбачається порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною. Капітан поліції ОСОБА_3 не утримався від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, не виконав зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, що є порушенням пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту.

Таким чином, дисциплінарною комісією встановлено, що своїми діями капітан поліції ОСОБА_3 порушив службову дисципліну, що виразилися в порушенні вимог пункту 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині неухильного дотримання Законів України, Присяги поліцейського; пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; порушенні положень абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону України "Про дорожній рух" в частині обов`язку неухильно дотримуватися ПДР України та порушенні положень абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про дорожній рух" в частині керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, пункту 2.9 "а" ПДР України вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, що є порушенням пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту.

З матеріалів справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворого попередження є невиконання положень п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту в частині неналежного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни.

За змістом п. 7 частини 1 статті 3 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Колегія суддів зазначає, що за змістом висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача слідує, що в ході проведення службового розслідування та при виданні оскаржуваного наказу, відповідачем не проведено об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин, а саме не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступків, що, в свою чергу, спричинило застосування дисциплінарного стягнення.

Так, матеріали службового розслідування та наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містять посилань на те, в чому саме полягає недостатній контроль позивача за дотриманням службової дисципліни підпорядкованим підлеглими, недостатнє проведення профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Ані в матеріалах службового розслідування, ані в оскаржуваному наказі не наведено, які саме службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових обов`язків, тощо мали бути виконані, однак не виконувалися позивачем, що призвело до порушення його підлеглими порядку ведення особистих справ власників зброї.

При цьому, відповідачем не надано належних доказів на підтвердження висновку щодо не проведення профілактичної роботи позивачем щодо запобігання вчинення його підлеглими правопорушень.

Таким чином, відповідач, притягуючи позивача до дисциплінарної відповідальності, не навів обґрунтованих доводів та не встановив доказів вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення, а тільки навів посилання на допущені порушення вимог пунку 7 частини 1 статті 33 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Щодо посилань відповідача на функціональні обов`язки заступника начальника управління начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області майора поліції Цигульова Д.А., затверджених 19.12.2022 начальником УОАЗОР ГУНП в Харківській області полковником поліції Євгеном Маслієм та наказ № 920 "Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах і підрозділах Національної поліції України" Головою Національної поліції України підполковником поліції Хатією Деканоідзе, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 , як заступник начальника УОАЗОР ГУНП в Харківській області відповідно до п. 10 функціональних обов`язків та до наказу № 920 повинен був здійснювати контроль та профілактичну роботу не тільки з особовим складом ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області, начальником якого він є, а як заступник начальника УОАЗОР ГУНП в Харківській області, повинен здійснювати контроль і проводити організаційно-профілактичні заходи з усім особовим складом УОАЗОР ГУНП в Харківській області.

Однак, вказані посилання та пояснення не висловлені дисциплінарною комісією під час службового розслідування, що в силу ч. 2 ст. 77 КАС України позбавляє права відповідача як суб`єкта владних повноважень посилатися на них.

Зокрема, якщо дисциплінарна комісія встановила невиконання чи неналежне виконанні позивачем обов`язків заступника начальника УОАЗОР ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 , повинна була перелічити відповідні його обов`язки та вказати обставини їх порушення.

З огляду на встановлені факти висновок службового розслідування не встановив як об`єктивної так і суб`єктивної сторони його дисциплінарного проступку, ступінь вини.

Критерій обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень вимагає врахування ним як обставин, які є обов`язковими в силу закону (встановлення факту порушення поліцейським вимог закону, що може бути підставою для дисциплінарної відповідальності), так і інших обставин, які мають значення для конкретної справи. Для цього суб`єкт владних повноважень має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, перевірити всі обставини, на яких ґрунтується його рішення.

Крім того, оскільки фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності послугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншим поліцейським, то у даному випадку має місце порушення принципу індивідуальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" визначено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

В той же час, наявність виключно факту підлеглості позивачу осіб, стосовно яких встановлено факти вчинення дисциплінарного правопорушення, не є достатнім для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Натомість, відповідачем під час проведення службового розслідування не доведено проявів протиправної бездіяльності позивача щодо виконання своїх службових обов`язків.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що під час службового розслідування відповідачем належним чином та у повному обсязі не з`ясовано усіх обставин у справі, що призвело до притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності без врахування усіх істотних обставин.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, колегі я суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормавтиних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про скасування наказу ГУНП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 в частині застосування до заступника начальника управління-начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 по справі № 520/3028/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова С.С. Рєзнікова
Повний текст постанови складено 15.09.2023 року