Справа № 160/5446/23
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 вересня 2023 року Справа № 160/5446/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
за участі секретаря судового засіданняКарпенко О.В.
представника позивача представника відповідача 2 представника третьої особи Єпіфанової Ю.О. Овсяникової Л.О. Пономаренка О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів, -
20.03.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" (далі позивач) до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (далі відповідач 1), Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач 2,), в якій просить:
- визнати протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України щодо невнесення достовірних даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість ТОВ "ОПТ НАФТА ПЛЮС" у сумі 1 386 150,00 (один мільйон триста вісімдесят шість тисяч сто п`ятдесят грн. 00 коп.) гривень;
- стягнути з державного бюджету України на користь ТОВ «ОПТ НАФТА ПЛЮС» заборгованість бюджету з відшкодування податку на додану вартість у сумі 1 386 150,00 (один мільйон триста вісімдесят шість тисяч сто п`ятдесят грн. 00 коп.) гривень шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок: IBAN НОМЕР_1 АТ "ОТП Банк" МФО 3005«8.
Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року призначено розгляд клопотання про поновлення строку у судовому засіданні на 04 квітня 2023 о 09:20 год.
04.04.2023 у судовому засіданні було оголошено перерву до 20.04.2023 о 14:00 год., для надання можливості представнику позивача ознайомитися з запереченнями представника відповідача 2 на клопотання про поновлення строку звернення до суду.
17.04.2023 представник позивача подала до суду міркування щодо заперечень на клопотання про поновлення строків.
20.04.2023 ухвалою суду за результатом розгляду клопотання про поновлення строку звернення до суду постановлено клопотання ТОВ «ОПТ НАФТА ПЛЮС» задовольнити, поновити позивачу строк звернення до суду з цією позовною заявою.
24.04.2023 ухвалою суду відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 16.05.2023 о 10:00 год.
05.05.2023 через систему «Електронний Суд» від представника відповідача 2 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представником підтверджено обставини, викладені позивачем у позовній заяві стосовно підстав виникнення та набуття узгодженості суми бюджетного відшкодування в розмірі 1 386 150,00 грн на користь позивача. Так, платником 01.04.2020 надано уточнюючий розрахунок щодо значення номера рахунку в банку для зарахування бюджетного відшкодування відповідно до діючих вимог законодавства. Після отримання уточнюючого розрахунку від 01.04.2020 в інформаційній базі контролюючого органу (ІКС «Податковий блок») Дніпропетровським управління Офісу ВПП здійснено виконання послідовності дій щодо узгодження суми бюджетного відшкодування за наслідками закінчення судового оскарження. Проте, здійснити всі дії виявилося неможливо технічно на останньому етапі формування суми для підтвердження в Реєстрі система (ІКС «Податковий блок») видає повідомлення про врахування цієї суми в платіжних документах ДКСУ на повернення бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку, тобто здійснити підтвердження в реєстрі неможливо. Отже, вищенаведене свідчить про відсутність фактів протиправної бездіяльності Дніпропетровського управління Офісу ВПП. Щодо обраного позивачем способу захисту стягнення з Державного бюджету України на користь позивача заборгованості бюджету з відшкодування ПДВ у сумі 1 386 150,00 грн представник відповідача зазначає, податковий орган не є розпорядником бюджетних коштів, а отже не може виступати відповідачем у справах про стягнення з Державного бюджету України. Окрім того, Порядок №26 передбачає автоматичне бюджетне відшкодування ПДВ органом казначейства лише після внесення контролюючим органом до реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних про узгоджену суму такого відшкодування. За таких обставин представник відповідача 2 просила у задоволенні позову відмовити.
16.05.2023 усною ухвалою суду із занесенням до протоколу було залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - третя особа), у зв`язку з чим в підготовчому засіданні було оголошено перерву до 06.06.2023 о 10:00 год.
02.06.2023 через систему «Електронний Суд» представник відповідача 2 звернулась до суду з додатковими поясненнями у справі, в яких зазначила, про пропуск позивачем строку звернення до суду, з посиланням на норми Кодексу адміністративного судочинства України, Податкового кодексу України, практику Верховного Суду та вказала, що суми бюджетного відшкодування, щодо повернення яких позивач заявив у позовних вимогах, набули статусу узгоджених в день набуття чинності ухвали Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24.04.2018 у справі №804/8237/17. Проте, позивач звернувся до суду з позовом про стягнення бюджетного відшкодування 20.03.2023, тобто як з пропуском шестимісячного строку, встановленого ст. 122 КАС України, так і за межами 1095 днів. Просила у позовних вимогах відмовити повністю.
06.06.2023 представник позивача звернулась до суду з заявою щодо судових витрат, в якій повідомила, що докази судових витрат зі сплати судового збору містяться в матеріалах справи, а докази щодо витрат на професійну правничу допомогу будуть надані у строки, встановлені частиною сьомою статті 139 КАС України.
06.06.2023 у підготовчому засіданні було оголошено перерву до 14.06.2023 о 09:30 год. для надання часу представнику третьої особи подати до суду письмові пояснення щодо позовних вимог.
14.06.2023 у підготовчому засіданні за клопотанням представника відповідача -2 було оголошено перерву до 27.07.2023 о 11:30 год. та продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.
27.06.2023 до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача 2 надійшли додаткові пояснення у справі, у яких зазначено, що згідно п.3 Порядку №26 формування реєстру заяв здійснюється автоматично на підставі баз даних ДФС та казначейства. Тобто, безпосередньо до Реєстру заяв дані зокрема, про узгодження бюджетного відшкодування не вносяться, такі дані вносяться до інформаційно-комунікаційних баз даних ДПС. Так, контролюючим органом у квітні 2020 року здійснено виконання послідовності дій щодо узгодження суми бюджетного відшкодування. Проте, таці дії здійснити технічно не можливо, оскільки на останньому етапі формування суми для створення інформаційної таблиці для формування Реєстру заяв система (ІКС «Податковий блок» видає повідомлення про врахування цієї суми в платіжних документах ДКСУ на повернення бюджетного відшкодування на рахунок платника податку у банку, тобто здійснити підтвердження в ІКС неможливо та відповідно дані для створення Інформаційної таблиці не формуються.
10.07.2023 представник третьої особи через систему «Електронний суд» звернувся з поясненнями у справі, в яких зазначив, що згідно інформації з ІКП у позивача станом на 09.06.2023 по декларації з податку на додану вартість за травень 2017 року рахується переплата з податку на додану вартість, а саме залишок невідшкодованого податку на додану вартість у сумі 1 386 150,00 грн. З посиланням на практику Верховного Суду просив позовну заяву залишити без задоволення.
27.07.2023 у підготовчому засіданні із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті 10.08.2023 року о 15:30 год.
10.08.2023 у судовому засіданні було оголошено перерву до 05.09.2023 о 08:30 год., у зв`язку з тим, що виникла необхідність надання пояснень щодо складових в Реєстрі заяв по підприємству позивача.
05.09.2023 представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити позов з підстав, зазначених в позовній заяві.
Представник відповідача 2 в судовому засіданні обставини, викладені у відзиві на позов та додаткових поясненнях підтримала, проти позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні в повному обсязі.
Представник третьої особи обставини, викладені у поясненнях підтримав, просив залишити позов без задоволення.
Представник відповідача 1 в судове засідання не прибув, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується письмовими доказами наявними у справі, про причини не прибуття суд не повідомив, правом на подання відзиву на позов не скористався.
Згідно ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З урахуванням належного повідомлення відповідача 1 про дату, час та місце розгляду справи, наявності достатніх доказів у матеріалах справи для вирішення спору по суті заявлених вимог, суд ухвалив здійснити розгляд справи за відсутності представника відповідача 1.
Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача 2, пояснення представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ОПТ НАФТА ПЛЮС» (найменування змінено із ТОВ «Оптімус Плюс») зареєстроване в якості суб`єкта господарювання, основним видом господарської діяльності є оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, що підтверджується відомостями із Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
20 червня 2017 року ТОВ «Оптімус Плюс» подало до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2017 року, в якій у рядку 20.2.1 заявило суму від`ємного значення яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок у банку у розмірі 47 286 531 грн, до якої додано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування.
Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби було проведено документальну позапланову перевірку ТОВ Оптімус Плюс з питань декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість у декларації за травень 2017 року.
За результатами цієї перевірки було узгоджено бюджетне відшкодування з податку на додану вартість в сумі 45 900 381,00 грн.
Платіжним дорученням № 18480477 від 22.08.2017 р. Головним управлінням державної казначейської служби у Дніпропетровській області було перераховано на рахунок позивача суму у розмірі 47 286 531,00 грн.
За заявою на договірне списання ТОВ ОПТ НАФТА ПЛЮС було повернуто до державного бюджету через Головне управління державної казначейської служби у Дніпропетровській області коштів зарахованих понад узгоджену суму бюджетного відшкодування в розмірі 1 386 150,00 грн. - меморіальний ордер № 100035 від 11.10.2017 р..
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 р. відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2018 р. у справі № 804/8237/17.
Верховним Судом у справі № 840/8237/17 касаційні скарги Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби: - повернуто ухвалою від 08.10.2018; - відмовлено у відкритті касаційного провадження від 06.02.2019; - відмовлено у відкритті касаційного провадження від 10.07.2019.
- дата початку оскарження податкового повідомлення-рішення 18.09.2017;
- неузгоджена сума податку, заявлена до бюджетного відшкодування, що оскаржується 1 386 150, 00;
- дата закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення (відсутня інформація);
Сума податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню, узгоджена за результатами оскарження - 0,00.
Позивач вважає, що відповідач всупереч положенням Податкового кодексу України, Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість №26 не заніс інформацію до Реєстру щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, що свідчить про його протиправну бездіяльність та не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року (далі - ПК України).
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі по тексту ПК України).
Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні №1797-УШ від 21 грудня 2016 року, який набрав чинності з 1 січня 2017 року (далі Закон №1797), був змінений порядок бюджетного відшкодування ПДВ платникам цього податку, який не передбачає надання контролюючим органом відповідного висновку та його направлення до органу державного казначейства. Відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної у Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Згідно з підпунктом 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
Відповідно до підпункту 200.7.2 пункту 200.7 ст.200 ПК України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку, відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу (абзац другий пункту 200.10 статті 200 ПК України).
Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування визначений у пункті 200.12 цієї статті.
Так, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженої в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки; б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акту перевірки; г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення; ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.
У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".
На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (пункт 200.13 статті 200 ПК України).
При цьому, пунктами 52 та 56 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, якими цей підрозділ був доповнений Законом №1797, визначено, що до 10 січня 2017р. центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, зобов`язаний на підставі реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування платникам податку, які відповідають та які не відповідають критеріям, визначеним пунктом 200.19 статті 200 цього Кодексу, в редакції, що діяла до 01.01.2017р., сформувати єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування у хронологічному порядку їх надходження.
До 1 лютого 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, формує у хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016р., за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету.
Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року №26 був затверджений Порядок ведення Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі Порядок №26), який згідно з пунктом 3 цієї постанови, набирав чинності з 1 квітня 2017 року.
Зазначеною постановою встановлено, що до набрання чинності цим Порядком бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість за заявами, включеними до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, сформованого згідно з пунктом 52 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, здійснюється в порядку, що діяв до 1 січня 2017 року.
Відповідно до положень пункту 4 Порядку №26 орган ДФС вносить до Реєстру, зокрема, такі дані: дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість, або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (в разі їх подання); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; дату складення та вручення платнику податку акта перевірки; суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.
Згідно з пунктом 6 Порядку №26 передбачено, що інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
Пунктом 12 Порядку №26 встановлено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 ПК України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
При цьому, органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.
Відтак, за встановленою процедурою, контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку задля забезпечення доступу органу Казначейства до таких сум для цілей перерахування на рахунки платника податку.
В ході судового розгляду було встановлено, що ТОВ «Оптімус Плюс» подало податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2017 року, разом з заявою (додаток №4) про бюджетне відшкодування в сумі 47 286 531,00 грн.
При цьому, в ході судового розгляду встановлено та з матеріалів справи вбачається, що після 11.07.2018 дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування у розмірі 1 386 150,00 грн за податковою декларацією за травень 2017 року, контролюючим органом всупереч вимогам законодавства не були вчинені дії по внесенню до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ даних про узгоджену суму бюджетного відшкодування позивачеві у розмірі 1 386 150,00 грн. задля забезпечення доступу органу Казначейства для перерахунку коштів, що призвело до неотримання позивачем бюджетного відшкодування на вказану суму у визначений законом строк.
Отже, оскільки задекларована платником податків за травень 2017 року сума бюджетного відшкодування ПДВ стала узгодженою з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі № 804/8237/17, а саме з 11.07.2018, це рішення отримано контролюючим органом, що не заперечувалося в ході судового розгляду цієї справи, суд доходить висновку, що у контролюючого органу були відсутні законні підстави для невнесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідних даних щодо відшкодування платнику податків в автоматичному режимі суми ПДВ за травень 2017 року у розмірі 1 386 150,00грн.
Стосовно доводів представника відповідача 2 про відсутність технічної можливості внесення цих даних про суму бюджетного відшкодування до Реєстру, суд зазначає про їх необґрунтованість, оскільки процедура повернення сум бюджетного відшкодування визначена Порядком № 26 та є обов`язковою для здійснення перерахунку сум відшкодування на рахунок платника податків і складності, що виникли у контролюючого органу при внесенні даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку задля забезпечення доступу органу Казначейства до таких сум для цілей перерахування на рахунки платника податку не можуть бути підставою для не виконання обов`язку контролюючим органом для внесення таких даних та в результаті викликати негативні наслідки для платника податку у вигляді неотримання ним узгодженої суми бюджетного відшкодування.
Окрім того, доводи представника відповідача 2 стосовно того, що позивач з 01.01.2022 перебуває на обліку Головного управління ДПС, а тому у відповідач 2 відсутній доступ до ІКП платника, що унеможливлює дії по внесенню даних до Реєстру такого платника, суд вважає також необґрунтованими, оскільки це технічні складнощі, вирішення яких і покладено на контролюючий орган і ці складнощі не можуть бути підставою для позбавлення платника податку право на отримання узгодженої суми бюджетного відшкодування.
Таким чином, суд доходить висновку про протиправну бездіяльність саме Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо невнесення даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість позивача у сумі 1 386 150,00 грн, як процесуального правонаступника Офісу великих платників податків ДПС, з огляду на наступне.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 року № 1074 затверджено Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - Порядок).
Згідно з пунктом 5, 6 вказаного Порядку, орган виконавчої влади припиняється шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. Права та обов`язки органів виконавчої влади переходять: у разі злиття органів виконавчої влади до органу виконавчої влади, утвореного внаслідок такого злиття; у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади; у разі поділу органу виконавчої влади - до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу; у разі перетворення органу виконавчої влади - до утвореного органу виконавчої влади; у разі ліквідації органу виконавчої влади і передачі його завдань та функцій іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України.
Пунктом 8 Порядку встановлено, що внаслідок реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) органів виконавчої влади припиняється той орган виконавчої влади, майнові права та обов`язки якого переходять його правонаступникам.
Отже, процесуальним правонаступництвом є заміна у справі сторони чи третьої особи у разі переходу повноважень (для суб`єкта владних повноважень), прав і обов`язків від однієї особи до іншої (правонаступника) у відносинах, щодо яких виник спір.
Підставами для залучення до участі у справі правонаступника сторони суб`єкта владних повноважень, можуть бути припинення суб`єкта владних повноважень в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.
У даному випадку постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року № 1200 Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу. Установлено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі єдиний внесок). Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.
В подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 утворено територіальні органи Державної податкової служби, в тому числі Офіс великих платників податків Державної податкової служби.
Згідно наказу Офісу великих платників податків ДПС № 9 від 29.08.2019 року Про початок діяльності Офісу великих платників податків ДПС розпочато виконання Офісом великих платників податків Державної податкової служби повноважень Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.
Таким чином, починаючи з 29.08.2019 року Офіс великих платників податків ДПС розпочав свою діяльність, як орган виконавчої влади, та є правонаступником Офісу великих платників податків ДФС.
У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України № 893 від 30.09.2020 року Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби згідно визначеного Кабінетом Міністрів переліку. До переліку ліквідованих територіальних органів Державної податкової служби входить і Офіс великих платників податків Державної податкової служби.
Відповідно до Положення про Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 № 643, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників ДПС у відповідних сферах діяльності.
Пунктом 15 цього положення визначено, що Міжрегіональне управління створюється без статусу юридичної особи та є органом державної влади, має окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України, є розпорядником бюджетних коштів.
Міжрегіональне управління забезпечує реалізацію повноважень Державної податкової служби у взаємовідносинах з великими та іншими платниками, які перебувають на обліку в цьому управлінні, і здійснює їх податкове супроводження.
Отже, згідно з інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Східне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків є філією (відокремленим підрозділом) юридичної особи.
На підставі вищенаведеного, суд доходить висновку, що бездіяльність відповідача-2, яка полягає у не внесенні до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних про узгоджену суму бюджетного відшкодування ПДВ позивача у розмірі 1 386 150,00 грн. не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України та є протиправною.
Стосовно доводів позивача щодо ефективного способу захисту прав платника податку шляхом стягнення з Державного бюджету суми бюджетного відшкодування, з посиланням на практику Верховного Суду, суд зазначає наступне.
Наведені у позовній заяві висновки Верховного Суду у судових справах не можуть бути застосовані судом до спірних правовідносин, оскільки розглянути за інших обставин, зокрема розглянуті до запровадження в січні 2017 року змін до податкового законодавства в частині порядку відшкодування ПДВ.
Належним способом захисту порушеного права, з урахуванням положень Порядку №26, який передбачає автоматичне бюджетне відшкодування ПДВ органом казначейства лише після внесення контролюючим органом до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних про узгоджену суму такого бюджетного відшкодування, є саме зобов`язання податкового органу вчинити певні дії щодо внесення до вказаного Реєстру таких даних.
З огляду на викладені обставини, суд зазначає, що саме на Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як процесуального правонаступника Офісу великих платників податків Державної податкової служби має бути покладено обов`язок щодо внесення таких даних до Реєстру.
Відповідна правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 04 лютого 2021 року у справі № 280/4245/19, яка є обов`язковою для застосування адміністративним судом згідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.
Стосовно доводів відповідача 2 про пропуск позивачем строку звернення до суду, суд вказує, що наведеним представником відповідача 2 доводам, надано оцінку судом у повному тексті ухвали суду від 21.04.2023 у цій справі при вирішення клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, з тексту якої вбачається, що суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду та поновлення такого строку.
Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).
Згідно частини 1 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права. Відповідно до частини 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ходу судового розгляду справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню частково із обранням належного способу захисту порушеного права позивача.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною бездіяльність Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо невнесення даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" у сумі 1 386 150,00 грн.
Зобов`язати Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування повну інформацію щодо узгодженості бюджетного відшкодування Товариству з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" з податку на додану вартість по декларації за травень 2017 року у сумі 1 386 150,00 грн.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15 вересня 2023 року.

Суддя Н.Є. Сліпець