Справа № 160/4488/23
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2023-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 червня 2023 року Справа № 160/4488/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадженні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «КАМЕТ-СТАЛЬ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
08.03.2023 Приватне акціонерне товариство «КАМЕТ-СТАЛЬ» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085 форми «Р» про заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток в сумі 39 242 961,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 9 810 740,25 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків було проведено камеральну перевірку ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» з питань правильності задекларованих показників в уточнюючому розрахунку по декларації з податку на прибуток та нарахування податкових зобов`язань за 2021 рік. За результатами проведеної перевірки відповідачем було складено Акт №379/32-00-04-01-02-01-05393085 від 06.10.2022, висновками якого було встановлено порушення п.50.1 ст.50 Податкового кодексу України та в порушення вимог щодо заповнення уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток, затверджених наказом Мінфіну від 20.10.2015 №897, в частині не відображення податкового зобов`язання (недоплати) в сумі 39 242 961,00 грн та штрафу у розмірі 3 відсотків від такої суми недоплати на суму 1 177 288,83 грн в уточнюючому розрахунку до декларації з податку на прибуток за 2021 рік. На підставі висновків Акту камеральної перевірки податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085 форми «Р» про заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток в сумі 39 242 961,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 9 810 740,25 грн. Однак, з такими порушеннями позивач категорично не погоджується, оскільки ним при поданні звітної податкової декларації за 2021 рік, було помилково зазначено в рядку 16 ЗП «Зменшення нарахованої суми податку» декларації суму 39 242 961 грн (сума сплаченого авансового внеску), що в свою чергу призвело до зміни рядка 19 «Податок на прибуток, нарахований за результатами останнього (звітного) податкового періоду» декларації (-1 141 074 335 грн). В подальшому, виявивши означену помилку, ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» 08.09.2022 було подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток за 2021 рік, в якій було відкориговано показник рядка 16 ЗП вказано значення, що дорівнює 0, що призвело до коригування показників рядків 17 та 19. Так, у рядку 19 уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток за 2021 рік від`ємне значення податку на прибуток відкориговано (зменшено) на суму сплаченого авансового внеску 39 242 961 (з « 141 074 335 грн» виправлено на « 101 831 374 грн»). Також, наголошено, що позивач як в звітній податковій декларації з податку на прибуток за 2021 рік так і в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток за 2021 рік декларує збитки та відсутність нарахованих податкових зобов`язань до сплати, тож метою подання уточнюючого розрахунку було виправлення помилок у визначенні показників рядку 16, рядку 19 декларації, що не пов`язане із виявленням факту заниження податкового зобов`язання (недоплати). Виправлення помилки у визначенні показника від?ємного значення у рядку 19 було здійснено саме за рахунок зменшення суми переплати податку на прибуток у розмірі сплаченого авансового внеску у зв??язку із виплатою дивідендів, а не у зв?язку із виявленням факту заниження податкового зобов?язання минулих податкових періодів, тому при формуванні уточненої податкової декларації з податку на прибуток за 2021 позивачем не заповнювався рядок 26, оскільки факту заниження/завищення податкових зобов?язань не було, оскільки такі зобов?язання за підсумками року не виникали.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2023 відкрито провадження у справі №160/4488/23 та призначено розгляд останньої за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 10.04.2023 об 10:00 год.
10.04.2023 підготовче засідання у справі №160/4488/23 перенесено на 19.04.2023 о 10:00 год.
19.04.2023 підготовче засідання у справі №160/4488/23 перенесено на 24.04.2023 о 11:00 год.
19.04.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій було підтримано аналогічну правову позицію, що і в позовній заяві
24.04.2023 підготовче засідання у справі №160/4488/23 перенесено на 22.05.2023 о 14:00 год.
16.05.2023 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення.
У підготовчому засіданні 22.05.2023 у справі №160/4488/23 оголошено перерву до 05.06.2023 об 11:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.06.2023 задоволено клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі №160/4488/23.
05.06.2023 від представника позивача надійшли заперечення до додаткових пояснень відповідача.
05.06.2023 у підготовчому засіданні у справі №160/4488/23 вирішено закрити підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 07.06.2023 об 11:00 год.
07.06.2023 у судовому засіданні ухвалено продовжити розгляд справи №160/4488/23 в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Приватне акціонерне товариство «КАМЕТ-СТАЛЬ» перебуває на податковому обліку у Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.
За результатами проведеної камеральної перевірки відповідачем складено акт №379/32-00-04-01-02-01-05393085 від 06.10.2022, висновками якого було встановлено порушення п.50.1 ст.50 Податкового кодексу України та в порушення вимог щодо заповнення уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток, затверджених наказом Мінфіну від 20.10.2015 №897, в частині не відображення податкового зобов`язання (недоплати) в сумі 39 242 961,00 грн та штрафу у розмірі 3 відсотків від такої суми недоплати на суму 1 177 288,83 грн в уточнюючому розрахунку до декларації з податку на прибуток за 2021 рік.
На підставі висновків Акту камеральної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085 форми «Р» про заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток в сумі 39 242 961,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 9 810 740,25 грн.
Не погоджуючись з винесеним податковим повідомленням-рішенням ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» звернулось зі скаргою до Державної податкової служби України.
08.02.2023 рішенням ДПС України №3104/6/99-00-06-01-02-06 про результати розгляду скарги, було вирішено податкове повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085 залишити без змін, а скаргу ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» - без задоволення.
Не погодившись з правомірністю винесення податкового повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Згідно із ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Згідно з п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо: дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Згідно з пунктами 123.1 та 123.2 статті 123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу,- тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Таким чином, сума податкового зобов`язання з податку на прибуток визначається та штрафні санкції застосовуються виключно у випадку, коли якщо дані перевірок свідчать про заниження суми його податкових зобов`язань, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Разом з цим встановлено, що позивачем при поданні звітної податкової декларації з податку на прибуток за 2021 рік, було помилково зазначено в рядку 16 ЗП «Зменшення нарахованої суми податку» декларації суму 39 242 961 грн (сума сплаченого авансового внеску), що в свою чергу призвело до зміни рядка 19 «Податок на прибуток, нарахований за результатами останнього (звітного) податкового періоду» декларації (-1 141 074 335 грн).
В подальшому, виявивши означену помилку, ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» 08.09.2022 було подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток за 2021 рік, в якій було відкориговано показник рядка 16 ЗП вказано значення, що дорівнює 0, що призвело до коригування показників рядків 17 та 19. Так, у рядку 19 уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток за 2021 рік від`ємне значення податку на прибуток відкориговано (зменшено) на суму сплаченого авансового внеску 39 242 961 (з « 141 074 335 грн» виправлено на « 101 831 374 грн»).
Отже, шляхом подання уточнюючої декларації позивачем виправлено помилки, допущені у раніше поданій звітній податковій декларації з податку на прибуток за 2021 рік.
Відповідно до п. 50.1 ст. 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.
Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:
а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до статті 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;
б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.
Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період або подає у наступних податкових періодах уточнюючу декларацію внаслідок виконання вимог пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.
За приписами пункту 123.2 статті 123 ПК України діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Аналіз положень пункту 50.1 статті 50 та пункту 123.2 статті 123 ПК України свідчить про те, що об`єктом застосування штрафу є сума самостійно нарахованого заниження податкового зобов`язання (недоплати), тобто умовою для сплати штрафу є факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів. Отже, при виявленні помилок у податковій звітності, які не призвели до недоплати податкових зобов`язань штраф не сплачується.
Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №805/9134/13-а та від 16.10.2018 у справі №825/1960/14.
Відповідач зазначає, що ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» за результатами 2021 року було отримано від?ємне значення об?єкту оподаткування по рядку 4 в сумі 9 814 030 грн, сума по рядку 16 «Зменшення нарахованої суми податку» не повинна відображатися, а підлягала зменшенню податкових зобов?язань майбутніх податкових (звітних) періодів до повного його погашення. При цьому, ПрАТ «КАМЕТ - СТАЛЬ» в декларації з податку на прибуток за 2021 рік при отриманих збитках за результатами 2021 року декларує по рядку 19 суму від?ємного значення податку на прибуток в сумі 141 074 335 грн тобто більше на 39 242 961 грн, ніж нараховано за результатами попередніх періодів.
Разом з тим, суд вважає вказаний висновок відповідача безпідставним, адже обов`язок передбачений абзацом 4 пунктом 50.1 статті 50 ПК України поширюється виключно на випадки, коли платник податків самостійно виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів.
Судом досліджено звітну податкову декларацію з податку на прибуток за три квартали 2021 року, звітну податкову декларацію з податку на прибуток за 2021 рік та уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток за 2021 рік, та встановлено, що подання уточнюючої декларації жодним чином не вплинуло на розмір податкових зобов`язань позивача з податку на прибуток.
Крім того, порівнюючи дані звітної та уточнюючої податкових декларацій з податку на прибуток за 2021 рік, можливо встановити, що у діях ПрАТ «КАМЕТ-СТАЛЬ» відсутні ознаки заниження податку на прибуток, оскільки шляхом подання уточнюючої податкової звітності позивач виправив допущену технічну помилку, що виключає визначення суми податкового зобов`язання та застосування штрафних санкцій.
З огляду на викладене, слід дійти висновку, що відповідачем не доведено яким чином подання уточнюючої декларації вплинуло на кінцеву суму податкового зобов`язання з податку на прибуток.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та "Вуліч проти Швеції" визначив, що адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, враховуючи те, що відповідачем не доведено правомірності податкового повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085, а доводи позивача та обставини справи свідчать про протилежне, суд вважає, що наявні підстави для захисту прав позивача у судовому порядку шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085.
Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.
При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 26 840,00 грн.
Отже, відповідно до положень ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в сумі 26 840,00 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «КАМЕТ-СТАЛЬ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 21.11.2022 №344/32-00-04-01-02-05393085 форми «Р» про заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток в сумі 39 242 961,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 9 810 740,25 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко