Справа № 826/19062/16
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2023 року № 826/19062/16

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Придніпровська залізниця» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправною та скасування вимоги в частині, -

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Придніпровська залізниця» (далі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Державної аудиторської служби України (далі також відповідач), в якому просило суд визнати протиправною та скасувати вимогу, викладену у листі відповідача від 26 жовтня 2016 року № 05-14/810, щодо зобов`язання позивача усунути виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку по пунктах 32, 33, 34, 35, 36, 37, 39, 40 мотивувальної частини такої вимоги та зобов`язання розглянути питання про притягнення працівників позивача, винних у зазначених в пунктах 32, 33, 34, 35, 36, 37, 39, 40 мотивувальної частини такої вимоги порушеннях, до встановленої законом відповідальності.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва та утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ.

Пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» вищевказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

12 червня 2023 року адміністративна справа № 826/19062/16 надійшла до Київського окружного адміністративного суду. Автоматизованою системою документообігу суду визначено Колеснікову І.С. головуючою суддею, яка буде розглядати дану адміністративну справу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 червня 2023 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Під час розгляду справи у судовому засіданні 24 липня 2023 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність встановлених відповідачем під час здійснення ревізії порушень вимог законодавства, що були зафіксовані відповідним актом ревізії.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданих суду запереченнях наголошує на прийнятті оскаржуваного рішення відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у відповідному акті ревізії та наданих запереченнях.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання пункту 2.6 плану контрольно-ревізійної роботи Державної аудиторської служби України на II квартал 2016 року проведено ревізію фінансово-господарської діяльності ПАТ «Українська залізниця» та його філій за період з 21 жовтня 2015 року по 31 травня 2016 року.

За результатами вказаної ревізії складено акт ревізії від 20 вересня 2016 року № 05-21/111.

На адресу позивача направлено лист-вимогу від 26 жовтня 2016 року № 05-14/810 «Щодо усунення порушень законодавства», якою його зобов`язано:

- опрацювати матеріали ревізії та усунути виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку;

- розглянути питання про притягнення працівників підприємства, винних у визначених порушеннях, до встановленої законом відповідальності.

В свою чергу відповідачем у мотивувальній частині вимоги в результаті проведеної перевірки по регіональній філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» встановлено:

- пункт 32 - внаслідок укладення додаткових договорів до договорів оренди нерухомого майна з порушенням вимог статті 512, частини 3 статті 636 Цивільного кодексу України, пункту 17 Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 04 жовтня 1995 року № 786, державним бюджетом недоотримано частину орендної плати в розмірі 70% на суму 463 862, 45 грн, внаслідок допущеного порушення державному бюджету завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 463 862, 45 грн;

- пункт 33 - на порушення статей 180, 189 Господарського кодексу України в частині обов`язковості виконання істотних умов договорів, погоджених сторонами, якою є ціна в договору, внаслідок включення до договорів та актів виконаних робіт завищених обсягів робіт завищено вартість землевпорядних робіт за грудень 2015 року на суму 87 222, 57 грн, виконаних підрядною організацією - Дніпропетровським відділенням філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту України» ПАТ «Українська Залізниця». Внаслідок допущеного порушення завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 87 222, 57 грн;

- пункт 34 - на порушення вимог пункту 29 додатка 1 Методики розрахунку та порядку використання плати за оренду державного майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04 жовтня 1995 року № 786, у частині застосування заниженої орендної ставки за договором із ТОВ «Дузенко і Ко ЛТД», недоотримано за період з грудня 2015 року по травень 2016 року орендної плати за майно, яке обліковується на балансі СП «Запорізька колійна машинна станція» РФ «Придніпровська залізниця», 125 291, 60 грн та державним бюджетом - 35 408, 27 грн. Унаслідок допущеного порушення завдано матеріальної шкоди (збитків) державному бюджету на суму 35 408, 27 грн та РФ «Придніпровська залізниця» на суму 25 291, 60 грн;

- пункт 35 - на порушенням вимог частини 1 статті 629 Цивільного кодексу України, частин 1, 2 статті 193 Господарського кодексу України в частині обов`язковості виконання умов договорів, частин 1, 2 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні» завищено вартість наданих послуг ТОВ «Охоронна фірма ГФ «Патріот» за грудень 2015 року за договором від 13 жовтня 2015 року № ПР/НО-15644/НЮ на суму 44 528, 78 грн внаслідок непідтвердження під час зустрічної звірки первинними документами фактичних витрат, унаслідок допущеного порушення РФ «Придніпровська залізниця» завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 44 528, 78 грн;

- пункт 36 - на порушенням вимог пункту 17 Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 04 жовтня 1995 року № 786, та умов абзацу 8 пункту 3.1 договору від 18 листопада 1994 року б/н, укладеного з ТОВ «Дузенко і Ко ЛТД», внаслідок ненарахування та неперерахування частини орендної плати до державного бюджету за вказаним договором державним бюджетом недоотримано орендної плати в розмірі 70 % за період з 12 січня 2016 року по 31 травня 2016 року на суму 24 874,59 грн (за результатами ревізії окремих питань СП «Запорізька колійна машинна станція» та СП «Пансіонат «Прибій»). Унаслідок допущеного порушення завдано матеріальної шкоди (збитків) державному бюджету на суму 24 874, 59 грн;

- пункт 37 - на порушення частини 1 статті 797 Цивільного кодексу України, пунктів 6, 7 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 «Витрати», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 грудня 1999 року № 318, за рахунок коштів Філії покрито витрати орендарів зі сплати податку на землю за грудень 2015 року - травень 2016 року на суму 7 253, 80 грн (за результатами ревізії окремих питань СП «Запорізька колійна машинна станція» та С11 «Пансіонат «Прибій»). Унаслідок допущеного порушення РФ «Придніпровська залізниця» завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 7 253, 80 грн;

- пункт 39 - на порушення вимог пунктів 23, 29 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 7 «Основні засоби», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 27 квітня 2000 року № 92, пункту 4.17 облікової політику ДП «Придніпровська залізниця», затвердженої наказом від 04 лютого 2008 року № 54/Н, зайво нараховано та віднесено на витрати амортизацію на тепловози, що перебувають на модернізації в ПрАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод», за грудень 2015 року - травень 2016 року на загальну суму 492 023, 42 грн;

- пункт 40 - на порушення вимог частини 1 статті 629 Цивільного кодексу України, частин 1, 2 статті 193 Господарського суду України в частині обов`язковості виконання умов договорів, частин 1, 2 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні» внаслідок не підтвердження первинними документами фактичних витрат за статтею «Фонд заробітної плати охоронника» у ТОВ «Охоронна фірма ГФ «Патріот» завищено вартість наданих послуг ТОВ «Охоронна фірма ГФ «Патріот» і, як наслідок, завищено кредиторську заборгованість перед ТОВ «Охоронна фірма ГФ «Патріот» на суму 325 695, 03 грн.

Не погоджуючись з вимогою відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з частиною 2 статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» орган державного фінансового контролю, зокрема, здійснює державний фінансовий контроль та контроль за цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб; розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому.

Пунктами 7, 10, 13 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право: 1) пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; 2) звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; 3) при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.

Згідно з частиною 2 статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 затверджено Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення № 43).

Пунктом 1 Положення №43 передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема, вимагає від керівників та інших підконтрольних установ усунення виявлених порушень законодавства; звертається до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно з пунктом 6 Положення № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (підпункт 16); у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їхній розмір в установленому законодавством порядку (підпункт 23).

Відповідно до пункту 3 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року №550 (далі - Порядок № 550), акт ревізії - це документ, який складається посадовими особами органу державного фінансового контролю, що проводили ревізію, фіксує факт її проведення та результати. Заперечення, зауваження до акта ревізії (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта.

Аналіз наведених норм чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та, у разі виявлення порушень законодавства, пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

У разі виявлення збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їхній розмір в установленому законодавством порядку та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольного об`єкта та приведення її відповідно до вимог законодавства, що у цій частині є обов`язковою до виконання.

Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їхню наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Отже, в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Законність і правильність обчислення розміру збитків може бути предметом перевірки в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю про їхнє стягнення, а не у справі за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Отже, пункти (частини) вимоги, які не вказують на розмір збитків, можуть бути перевірені судом у справі за відповідним позовом підконтрольної установи у випадку їхнього оскарження. Водночас наявність збитків, правильність їхнього обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Зазначений підхід узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, неодноразово висловленою у постановах, зокрема, від 07 жовтня 2014 року в справі №21-368а14, від 14 жовтня 2014 року в справі №21-453а14, від 18 листопада 2014 року в справі №21-461а14, від 20 січня 2015 року в справі №21-601а14, від 27 січня 2015 року в справі № 21-436а14, від 10 лютого 2015 року в справі №21-632а14, від 15 квітня 2014 року в справах №№ 21-40а14, 21-63а14), від 29 травня 2017 року в справі №826/6304/16, від 23 лютого 2016 року в справі №818/1857/14.

Цю ж правову позицію послідовно підтримав Верховний Суд у постановах від 08 серпня 2019 року у справі №804/9577/13-а, від 11 грудня 2019 року №160/641/19, від 08 квітня 2020 року в справі №809/504/17, від 07 квітня 2020 року в справі №813/1984/18, від 31 березня 2020 року в справі №817/650/18, від 20 березня 2020 року в справі №814/380/17, від 12 березня 2021 року у справі №640/3186/19, від 27 травня 2021 року у справі №160/8621/19, від 17 червня 2021 року у справі №0440/6907/18, від 31 серпня 2021 року у справі №160/5323/20, від 14 грудня 2021 року у справ №811/1203/18 та інших.

Оскаржувані в цій справі пункти 32, 33, 34, 35, 36, 37, 39, 40 вимоги Держаудитслужби від 26 жовтня 2016 року № 05-14/810 указують на порушення вимог чинного законодавства, що призвели до заподіяння збитків, їхній розмір і необхідність усунення цих порушень.

Ураховуючи те, що збитки у випадку відсутності факту їх добровільного відшкодування стягуються примусово в судовому порядку з особи, яка їх заподіяла, а правильність їх обчислення має перевірятись судом, який розглядає такий позов, суд вважає, що оскаржувана вимога не породжує обов`язки, що негативно впливають на права позивача; їх захист не може бути здійснений шляхом визнання відповідної вимоги протиправною та її скасування.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Придніпровська залізниця» (49038, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 108; ) до Державної аудиторської служби України (04070, місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, будинок 4; ) про визнання протиправною та скасування вимоги в частині відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.