Справа № 160/11111/23
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2023-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 вересня 2023 року м. ДніпроСправа № 160/11111/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши клопотання адвоката Рогозіна Олексія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення у справі № 160/11111/23 за позовом Національної академії внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі,

ВСТАНОВИВ:

08 вересня 2023 року до Луганського окружного адміністративного суду на офіційну електронну адресу суду надійшло клопотання адвоката Рогозіна Олексія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення у справі № 160/11111/23, в якій заявник просить розстрочити ОСОБА_1 виконання рішення у справі № 160/11111/23 у розмірі 59805,72 грн строком на 12 місяців.

Згідно з частиною першою статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду (частина друга статті 378 КАС України).

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

За правилами статті 18 КАС України позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

В свою чергу, за вимогами частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Такий обов`язок у осіб, визначених у частині шостій статті 18 КАС України виник з 05 жовтня 2021 року, у зв`язку з розміщенням 04 вересня 2021 року на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: Електронний кабінет, Електронний суд, підсистеми відеоконференцзв`язку (https://court.gov.ua/press/news/1173657).

Відповідно до пунктів 25, 26, 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми Електронний суд. Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Отже, надсилання процесуальних документів до Луганського окружного адміністративного суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Суд наголошує на тому, що клопотання про розстрочення судового рішення у цій справі підписано та подано представником позивача адвокатом Рогозіним Олексієм Вікторовичем, який відповідно до частини шостої статті 18 КАС України з 05 жовтня 2021 року повинен був в обов`язковому порядку зареєструвати свою офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Така реєстрація для адвоката є його обов`язком, а не правом.

Подальші процесуальні дії повинні здійснюватись адвокатом також виключно з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

З матеріалів поданого клопотання вбачається, що клопотання надіслане адвокатом на електронну адресу Луганського окружного адміністративного суду та засвідчене кваліфікованим електронним підписом.

Разом з тим, відомості про сформування адвокатом Рогозіним Олексієм Вікторовичем клопотання про розстрочення судового рішення у підсистемі «Електронний суд» через «Електронний кабінет» відсутні, що свідчить про використання заявником не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Луганського окружного адміністративного суду.

З огляду на те, що перевірка електронного цифрового підпису здійснюється за умови дотримання порядку подачі документів із використанням сервісу підсистеми «Електронний суд», суд дійшов висновку про необхідність повернення клопотання про розстрочення судового рішення особі, яка його подала, як такого, що не підписане належним чином.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та від 1 липня 2021 року у справі № 9901/76/21 (провадження № 11-137заі21).Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені статтею 167 КАС України.

Частиною першою статті 167 КАС України встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки клопотання про розстрочення судового рішення не підписано заявником, тому воно містить істотні недоліки, які перешкоджають його розгляду, суд дійшов висновку, що таке клопотання необхідно повернути заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 166, 167, 253, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Рогозіна Олексія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення у справі № 160/11111/23 повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Захарова