Справа № 320/21532/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

про залучення третьої особи

12 вересня 2023 року справа № 320/21532/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про вступ у справу як третьої особи на стороні відповідача в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення.

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_2 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 24.05.2023 №70/2023 щодо притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та позбавлення його права на зайняття адвокатською діяльністю.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.07.2023 відкрито спрощене провадження у справі № 320/21532/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Витребувано докази у справі.

18.08.2023 до Київського окружного суду на офіційну електронну адресу від ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення ОСОБА_1 третьою особою на стороні відповідача.

18.08.2023 до Київського окружного суду на офіційну електронну адресу через підсистему "Електронний Суд" від ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення ОСОБА_1 третьою особою на стороні відповідача, яке було зареєстровано відділом канцелярії суду 22.08.2023.

За своїм змістом вказані клопотання є ідентичними.

В обґрунтування даного клопотання ОСОБА_1 посилається на те, що 17.08.2023 оприлюднено статтю про «ІНФОРМАЦІЯ_1» (ІНФОРМАЦІЯ_2); лист КДКА Київської області № 561 від 19.06.2023 (ІНФОРМАЦІЯ_3); рішення КДКА Київської області №70/2023 від 24/05.2023про позбавлення свідоцтва адвоката ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4).

Заявник вказує, що з 2022 року ОСОБА_1 висвітлює масштабну корупцію та зловживання в адвокатурі України та вимагає позбавлення свідоцтв адвокатів - зрадників і активно і публічно викриває «Проросійську агентуру» в адвокатурі України, яка має відкритий «Російський слід». Зазначає, що з 17.11.2022 в Україні діють неповноважні органи адвокатського самоврядування - НААУ, РАУ, ВКДКА, ВРК, Ради адвокатів регіонів та КДКА регіонів, які, на його думку, протиправно, після припинення повноважень, саме з 17.11.2022, продовжують видавати свідоцтва адвокатів та позбавляти свідоцтв адвокатів, при цьому «помилково» і протиправно застосовуючи інституціональний континуїтет, який у них не розпочався, не є, тобто відсутній континуїтет за Рішенням РАУ №69 «Про інституціональний континуїтет». Вважає, що помилкове застосування Рішення № 69 «Ради адвокатів України» суперечить Конституції та положенням статті 43 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" в частині забезпечення виборності органів адвокатського самоврядування та свідчить про те, що «Рада адвокатів України» перебрала на себе повноваження законодавця, а використання континуїтету в Рішенні № 69 «Ради адвокатів України» є штучною та недоречною підставою задля уникнення необхідності проведення чергових виборів до органів адвокатського самоврядування на усіх рівнях та в усіх регіонах, і як наслідок нелегітимне утримання влади поза межами строків повноважень, встановлених законом.

Зокрема, зазначає, що 08.06.2023 КДКА Закарпатської області порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , а 21.06.2023 КДКА Закарпатської області притягнуто до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та позбавлено свідоцтва адвоката і виключено з ЄРАУ. 03.08.2023, отримавши з відкритих публічних державних джерел інформацію про можливу корупцію, ОСОБА_1 , як викривачем корупції, за ст. 53 Закону України «Про запобігання корупції» офіційно подано до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК), Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), Державного бюро розслідувань (ДБР), Офісу Генерального прокуратура (ОГП) «Заяву про пред`явлення позову про визнання необґрунтованими активів суб`єкта декларування - Голови «Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області» - ОСОБА_6 та їх стягнення в дохід держави та про проведення моніторингу способу життя суб`єкта декларування та про вжиття заходів щодо виявлення інших необґрунтованих активів суб`єкта декларування та збір доказів їх необґрунтованості». 04.08.2023, отримавши з відкритих публічних державних джерел інформацію про можливу корупцію, ОСОБА_1 , як викривачем корупції за ст. 53 Закону України «Про запобігания корупції» офіційно подано до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК), Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), Державного бюро розслідувань (ДЕР), Офісу Генерального прокуратура (ОГП) - «Заяву про пред`явлення позову про визнання необґрунтованими активів суб`єкта декларування - Голови «Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» ОСОБА_8 та їх стягнення в дохід держави та про проведення моніторингу способу життя суб`єкта декларування та про вжиття заходів щодо виявлення інших необґрунтованих активів суб`єкта декларування та збір доказів їх необґрунтованості».

Заявник стверджує, що 05.08.2023 він як викривач корупції звернувся до державних антикорупційних органів - Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК), Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), Державного бюро розслідувань (ДЕР), Офісу Генерального прокуратура (ОГП) із заявою про залучення як третьої особи Національного агентства з питань запобігання корупції та щодо державного захисту ОСОБА_1 як викривача корупції у справі про скасування рішення про позбавлення свідоцтва адвоката, яка розглядається в Закарпатському окружному адміністративному суді (№260/5601/23). Також зазначає, що 05.08.2023 він подав до Національного агентства з питань запобігання корупції заяву щодо державного захисту викривача корупції.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 у клопотання від 18.08.2023 про вступ у справу як третьої особи на стороні відповідача просить суд:

- прийняти до уваги, що з 17.11.2022 вже майже рік в Україні діють неповноважні органи адвокатського самоврядування, повноваження яких припинилися у 2022 році, оскільки всі вони обрані в 2017 році на 5 років до 2022 року і ними продовжено свої повноваження без виборів «помилковим» чи протиправним чи злочинним застосуванням інституціонального континуїтету, що нажаль, але вимушений буде дослідити суд, тобто суд зобов`язаний буде надати оцінку правомірності, наявності повноважень та інституціонального континуїтету у Відповідача;

- прийняти до уваги, що зрадник України ОСОБА_2 напевно продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу з екс головою (2012-2022) НААУ РАУ ОСОБА_11 щодо делегітимізації та дискредитації всіх органів адвокатського самоврядування в Україні планує використати «помилку» ОСОБА_11 та скасувати рішення КДКА Київської області на підставі відсутності повноважень КДКА Київської області як і у всіх органів адвокатського самоврядування в Україні, оскільки обрані вони усі у 2017 році тільки на 5 років до 2022 року і «помилково» застосувавши до себе інституціональний континуїтет штучно, «помилково» і протиправно продовжили повноваження свої без виборів в адвокатурі, що може бути спланованою акцією спецслужб рф, спрямованою на підривну діяльність проти України;

- задовольнити клопотання про залучення ОСОБА_1 третьою особою на стороні відповідача «Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської обл.» у справі «Зрадник України ОСОБА_2 проти КДКА Київської області» - справа № 320/21532/23;

- відмовити у задоволенні позову зраднику України ОСОБА_2 , оскільки задоволення його позову з правових підстав відсутності інституціонального континуїтету у КДКА Київської області - автоматично зробить нелегітимною всю адвокатуру, оскільки всі органи адвокатського самоврядування в Україні обрані у 2017 році тільки на 5 років до 2022 року і «помилково» застосувавши до себе інституціональний континуїтет штучно, «помилково» і протиправно продовжив повноваження свої без виборів в адвокатурі - значить всі.

Розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про залучення його третьою особою у справі на стороні відповідача, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з ч. 4 ст. 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб та у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 ст. 49 КАС України визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, необхідною умовою для залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, є те, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Так, оскаржуваним рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 24.05.2023 №70/2023 адвоката ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та позбавлено його права на зайняття адвокатською діяльністю.

Статтею 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що: нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

За владно-регулятивною природою всі юридичні акти поділяються на правотворчі, правотлумачні (правоінтерпретаційні) та правозастосовні. Нормативно-правові акти належать до правотворчих, а індивідуальні - до правозастосовних.

У вітчизняній теорії права загальновизнано, що нормативно-правовий акт - це письмовий документ компетентного органу держави, уповноваженого нею органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта, в якому закріплено забезпечуване нею формально обов`язкове правило поведінки загального характеру. Такий акт приймається як шляхом безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це суб`єктом за встановленою процедурою, розрахований на невизначене коло осіб і на багаторазове застосування.

Натомість індивідуально-правові акти, як результати правозастосування, адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; вміщують індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією. Крім того, такі акти не можуть мати зворотної дії в часі, а свій зовнішній прояв можуть отримувати не лише в письмовій (документальній), але й в усній (вербальній) або ж фізично-діяльнісній (конклюдентній) формах.

Отже, нормативно-правовий акт містить загальнообов`язкові правила поведінки (норми права), тоді як акт застосування норм права (індивідуальний акт) - індивідуально-конкретні приписи, що є результатом застосування норм права; вимоги нормативно-правового акта стосуються всіх суб`єктів, які опиняються в нормативно регламентованій ситуації, а акт застосування норм права адресується конкретним суб`єктам і створює права та/чи обов`язки лише для цих суб`єктів; нормативно-правовий акт регулює певний вид суспільних відносин, а акт застосування норм права - конкретну життєву ситуацію; нормативно-правовий акт діє впродовж тривалого часу та не вичерпує свою дію фактами його застосування, тоді як дія акта застосування норм права закінчується у зв`язку з припиненням існування конкретних правовідносин.

Таким чином, право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт прийнятий або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується.

З огляду на наведені вище положення КАС та загальновідомі ознаки та властивості нормативно-правового й індивідуального актів, оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 24.05.2023 №70/2023 щодо притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та позбавлення останнього права на зайняття адвокатською діяльністю, є актом індивідуальної дії, оскільки стосується саме ОСОБА_2 .

Щодо підстав залучення до участі у справі як третьої особи ОСОБА_1 , як викривача корупції, то суд звертає увагу на те, що провадження у даній справі відкрито у зв`язку з оскарженням рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 24.05.2023 №70/2023 щодо притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та позбавлення останнього права на зайняття адвокатською діяльністю, та у даній справі не вирішується питання захисту прав заявника саме як викривача корупції.

Враховуючи приписи статті 49 КАС України та предмет спору, оскільки обставини даної справи не пов`язані із захистом прав, свобод чи інтересів ОСОБА_1 , суд вважає, що правові підстави для залучення останнього до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, відсутні.

Частиною п`ятою статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.

Керуючись статтями 49, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 18.08.2023 про залучення третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача в адміністративній справі №320/21532/23.

2. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) заявнику, учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.