Справа № 500/627/23
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 рокуЛьвівСправа № 500/627/23 пров. № А/857/9850/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Мікули О.І., Курильця А.Р.,

за участю секретаря судового засідання Хомич О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Тернопільській області на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року (головуючий суддя Подлісна І.М., м. Тернопіль, повний текст складено 01.05.2023) по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Купава-5» до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Купава-5» звернулось в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача №5 від 13.02.2023р. в частині застосування штрафу в сумі 9 583,33 грн.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року, з урахуванням ухвали про виправлення описки, позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Тернопільській області від 13.02.2023 р. №05, в частині застосування штрафу в сумі 9 583,33 грн., за порушення граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних №951 від 31.10.2022р. на суму 275 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 833,33 грн. та №943 від 31.10.2022р. на суму 270 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 000,00 грн.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції Головне управління ДПС у Тернопільській області оскаржило його в апеляційному порядку, просить таке скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі зазначає, що Головним управління ДПС у Тернопільській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Купава-5» за період з 30.06.2019 по 06.12.2022, якою встановлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 ПКУ, п.п. 69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПКУ (з урахуванням змін, внесених Законом України внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» а саме: порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН (акт перевірки від 12.01.2023р. №210/19-00-04-05/33357824).

Відповідно до ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з ст. 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як свідчать обставини справи, ТОВ «Купава-5» порушено граничні терміни реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та, відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1Глави 11 розділу II Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Тернопільській області за відповідні порушення винесено податкове повідомлення-рішення №5 від 13.02.2023р., яким застосовано штрафні санкції у розмірі 27 381,55 коп.

При цьому, апелянт звертає увагу, що позивачем неправильно трактуються норми податкового законодавства, визначених пп. 69.2 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПК України, в яких вказується, що податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються; крім: а) камеральних перевірок.

Камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди: лютий, березень, квітень, травень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 липня 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року; червень, липень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 серпня 2022 року та завершуються не пізніше 20 жовтня 2022 року.

У вищевказаній нормі жодним чином не зазначається перевірка щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, а застосовується до перевірки податкових декларацій, що в даній камеральній перевірці не були предметом.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до норм пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пп. 69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПКУ (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року.

Так, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної / розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної / розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів.

Згідно з Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом МФУ від 06.06.2017 № 557 (далі-Порядок №557), перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання;

друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа

Відповідно до п.8-11 Порядку №557 перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувана (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі.

У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Відповідно до п. 3 Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим КМУ №1246 від 29 грудня 2010 року (далі - Порядок №1246), операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до п. 11-15 Порядку, після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірка.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Пунктом 25 Порядку № 1246 визначено, що платник податку через електронний кабінет шляхом перегляду в режимі реального часу має доступ до даних ЄРПН щодо складених ним чи його контрагентами податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Отже, у разі якщо платником протягом встановленого строку після відправки податкової накладної не надійшла перша квитанція, яка засвідчує факт і час отримання ДПС податкової накладної, така податкова накладна вважається не одержаною ДПС та такою, яка не зареєстрована в ЄРПН.

Крім того, зазначає, що на платника покладається обов`язок вчасно зареєструвати податкову накладну і, оскільки, у нього є доступ до кабінету, має можливість перегляду в режимі реального часу даних ЄРПН, він повинен самостійно здійснювати контроль за дотриманням покладеного обов`язку.

У зв`язку із оголошенням воєнного стану, з метою захисту прав платників та вжиття заходів щодо інформаційної безпеки, платникам податку, внаслідок неможливості прогнозування аварійних відключень, обстрілів та роботи електронних сервісів контролюючого органу, слід завчасно виконувати обов`язок щодо подання на реєстрацію податкових накладних.

В постанові Верховного Суду України від 24.03.2020 у справі №400/355/19, суд визнав законним оскаржуване податкове повідомлення-рішення та зазначив наступне:

«Посилання позивача на те, що порушення граничного терміну реєстрації у ЄРПН було допущено не з його вини, а у зв`язку з тим, що з 05.06.2018 по 13.07.2018 діяв неправомірно накладений арешт ліміту ПДВ ТОВ «Фірма «Фідея», який скасовано 13.07.2108 ухвалою Печерського районного суду м. Києва по справі №757/32692/18к (арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.06.2018 року по справі №№757/27205/18к на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ФІРМА «ФІДЕЯ») суди попередніх інстанцій відхилили з огляду на те, що приписами податкового законодавства не встановлено нереєстрацію податкових накладних з таких причин та обов`язок контролюючого органу аналізувати наявність вини платника податку при не додержанні строків реєстрацій податкових накладних.

Тобто, платник податків був обізнаний та мав можливість дотримання норм чинного законодавства в частині своєчасної реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, однак не вжив достатніх заходів для цього.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив таку залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що Головним управління ДПС у Тернопільській області проведено камеральну перевірку даних податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Купава-5» за період з 30.069.2019 р. по 06.12.2022р., якою встановлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, пп. 69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПКУ (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») а саме: порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН (акт перевірки від 12.01.2023р. №210/19-00-04-05/33357824).

Відповідно до податкового повідомлення-рішення №5 від 13.02.2023р. ГУ ДПС у Тернопільській області застосовано штраф у сумі 27 381,55 грн. до ТОВ «КУПАВА-5» за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України - граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), встановленого Актом від 12.01.2023р. №210/19-00-04-05/33357824 про результати камеральної перевірки даних податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «КУПАВА-5» (код 33357824) за період з 30.06.2019р. по 06.12.2022р. (надалі - Акт перевірки).

Керуючись п.86.7. ст. 86 ПК України - ТОВ «КУПАВА-5» було подано Заперечення №05 від 24.01.2023р. до Акту від 12.01.2023р. №210/19-00-04-05/33357824 про результати камеральної перевірки даних податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «КУПАВА-5» (код 33357824) за період з 30.06.2019р. по 06.12.2022р.

Згідно Повідомлення про розгляд заперечення від 06.02.2023 №1612/6/19-00-04-02-10 - висновки Акту перевірки залишено без змін.

Постановляючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що згідно п.102.1. ст.102 ПК України - контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1092 дня (2555 у разі проведення перевірки операцій відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного стоку сплати податкових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій: постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податковий накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є зафіксовані дата та час відправки таких.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у раз зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладні вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, судом першої інстанції враховано, що відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України Постановою Кабінет Міністрів України від 2S грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок №1246), відповідно до пункту 8 якого податкова накладна складається та реєструється постачальником (продавцем) - платником податку.

Згідно із пунктом 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем: урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документі та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктами 13 та 14 Порядку №1246 встановлено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

За приписами пунктів 2-3 Порядку №1246, операційний день - частина дня, протягом якого здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години.

Порядок №1246 не містить визначення поняття «реєстрація податкової накладної». Водночас, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Враховуючи наведене, суд вірно вважав, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН є обов`язком постачальника товарів чи послуг. Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, ще забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в ЄРПН.

Отже, в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до Єдиного реєстру податкових накладних є дві окремі стадії:

1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування);

2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до Єдиного реєстру податкових накладних.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом дій такого, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється органом ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДПС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 6 червня 2017 року № 557 (далі - Порядок №557).

Відповідно до пунктів 8, 9, 11 Порядку №557, у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизоване перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Перше квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

При цьому, суд слушно зауважив, що законодавцем не передбачено будь-яких інших вимог до платника податку на додану вартість щодо вчинення ним додаткових дій після направлення податкових накладних до Єдиного реєстру податковий накладних, а технічні питання роботи сервера ДПС України, пов`язані з реєстрацією податкових накладних і Єдиному реєстрі податкових накладних, знаходяться поза межами впливу платника податку, відтак не можуть братися до уваги при вирішенні питання щодо виконання платником податку покладеного не нього обов`язку щодо реєстрації податкової накладної.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції з`ясував, що: податкова накладна №951 від 31.10.2022р. на суму 275 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 833,33 гри (граничний термін реєстрації якої припадає на 15.11.2022 включно) відповідно до даних програмного забезпечення M.E.DOC версії 11.02.094 була складена, підписана електронним цифровим підписом та надіслана до Державної податкової служби 15.11.2022р. о 14:49 год.; податкова накладна №943 від 31.10.2022р. на суму 270 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 000,00 грн (граничний термін реєстрації якої припадає на 15.11.2022р. включно) відповідно до даних програмного забезпечення M.E.DOC версії 11.02.094 була складена, підписана електронним цифровим підписом та надіслана до Державної податкової служби 15.11.2022р. о 14:50 год.

Отже, відправку на реєстрацію вказаних податкових накладних було здійснено платником за більш як 5 годин до завершення останнього операційного дня терміну реєстрації для таких

Однак, квитанції про прийняття, чи не прийняття вказаних вище податкових накладних відповідачем були надіслані лише 16.11.2022.

З огляду на це, суд вірно вважав, що реєстрація вказаних вище податкових накладних була здійснена відповідачем з порушенням граничного терміну, з незалежних від платника податку причин, тому відсутній склад податкового правопорушення, як наслідок - відсутні підстави для притягнення до відповідальності на підставі статті 120-1 ПК України.

Наведене доводить, що висновок податкового органу щодо реєстрації вказаних вище податкових накладних із порушенням встановленого терміну є законодавчо необґрунтованим.

Оскільки, позивачем було виконано свій обов`язок щодо складання, підписання та направлення до податкового органу, протягом встановлених ПК України строків, податкових накладних, а тому позивач не може нести відповідальності у вигляді накладення на нього штрафу за те, що такі податкові накладні були зареєстровані податковим органом в Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків.

З огляду на це, суд правильно вважав, що відповідачем неправомірно та безпідставно застосовано штраф в сумі 9 583,33 грн. за нібито порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних: №951 від 31.10.2022р. на суму 275 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 833,33 грн. та №943 від 31.10.2022р. на суму 270 000,00 грн. в т.ч. ПДВ 45 000,00 грн. (порядковий номер 47 та 48 Розрахунку штрафу - Додаток до податкового повідомлення-рішення від 13.02.2023р. №05), відтак позовні вимоги задоволено підставно.

При цьому, колегія суддів вважає помилковим покликання суду першої інстанції, як на підставу для задоволення позову, на зміни внесені Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу Україні та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» №2260-ІХ від 12.05.2022р., а саме до п.69.2. підрозділу 10 (Інші перехідні положення) Податкового кодексу України де визначено:

«Камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди

лютий, березень, квітень, травень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 лиши 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року;

червень, липень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 серпня 2022 року та завершуються не пізніше 20 жовтня 2022 року.

У даній спірній ситуації податкові накладні №951 та №943 датовані 31.10.2022р., отже граничним терміном реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН є 15.11.2022р.

Відтак визначений п.69.2. підрозділу 10 (Інші перехідні положення) Податкового кодексу України період не охоплюється у даний спірних правовідносинах. Крім того суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 52-1 підрозділу 10 розділу Х Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються,

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, відтак, таку слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Тернопільській області залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року по справі №500/627/23 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М.А. Пліш

Судді О.І. Мікула

А.Р. Курилець

повний текст складено 12.09.2023