Справа № 440/7272/20
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2023-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 вересня 2023 р.Справа № 440/7272/20
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Рєзнікова С.С., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. по справі №440/7272/20

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області

про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на окрему ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 по справі № 440/7272/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

11.09.2023, через засоби поштового зв`язку, до Другого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. у справі № 440/7272/20.

В обґрунтування заяви про відвід позивачем зазначено про ряд обставин та сумнівів в об`єктивності та неупередженості суддів.

Вказано, що в період з червня по серпень 2023 року всі апеляційні скарги з одного і того предмету спору, одним же боржником, між тотожними сторонами систематично потрапляють на розгляд одним і тим же суддям Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіну О.А, Любчич Л.В., Присяжнюк О.В. Тобто, такий розподіл та розгляд справ незмінним складом суду, на думку заявника, протирічить нормам і антикорупційного законодавства.

Крім того, в заяві зазначено, що на думку позивача, під час розгляду справи №552/880/21 колегією суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: судді-доповідача Любчич Л.В., суддів Присяжнюк О.В., Спаскіна О.А. допущено ряд порушень. Так, під час розгляду справи №552/880/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2022 про закриття провадження в частині позовних вимог зазначеною колегією суддів, за доводами позивача, порушено вимоги ст. 309 КАС України стосовно строку розгляду справи. Також позивачем в заяві про відвід суддів зазначено, що одночасно в тож же самий день колегією суддів у складі Любчич Л.В., Присяжнюк О.В., Спаскіна О.А. залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2022 по справі №552/880/21. На думку позивача, вказані постанови Другого апеляційного адміністративного суду прийняті за результатами розгляду апеляційних скарг ОСОБА_1 є незаконними та безпідставними.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.08.2023 визнано заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: Спаскін О.А. - головуючий суддя, судді: Любчич Л.В., Присяжнюк О.В. у адміністративній справі № 440/7272/20 необґрунтованим.

Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передати справу №440/7272/20 для вирішення питання про відвід іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Згідно з ч. 11 ст. 40 КАС України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2023 для вирішення питання про відвід визначено суддю Рєзнікову С.С., яка не входить до складу суду, що розглядає справу.

Матеріали справи та заява про відвід суддею Рєзніковою С.С. отримані 12.09.2023.

На підставі ч. 8 ст. 40 КАС України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, установлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Стосовно доводів заяви про відвід в частині розгляду суддями Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіним О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. апеляційних скарг з одного і того предмету спору, одним же боржником, між тотожними сторонами, суд зазначає наступне.

Статтею 31 КАС України встановлено порядок визначення складу суду.

Згідно з ч. 1-2 ст. 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Відповідно до ч. 7 ст. 15-1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22 затверджено Зміни до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, якими це Положення доповнено новим розділом IV «Особливості автоматизованого розподілу судових справ». Доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 1 березня 2022 року.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 22.02.2022 № 166/0/15-22 внесено зміни до рішення Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22, згідно з якими, зокрема, Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду необхідно до 15 березня 2022 року забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін.

На теперішній час розподіл судових справ між суддями здійснюється на підставі чинного Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 №30 з наступними змінами, оскільки Вища рада правосуддя 28.02.2023 року прийняла рішенням №162/0/15-23 відтермінувати набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, (зокрема, норм, які стосувалися визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), що мали набрати чинності з 1 березня 2023 року.

Відповідно до 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою.

Відтак розподіл судових справ між суддями у Другому апеляційному адміністративному суді здійснюється на підставі Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 №30.

Тобто, з урахуванням вказаного вище, доводи заяви в частині розгляду суддями Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіним О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. апеляційних скарг з одного і того предмету спору, одним же боржником, між тотожними сторонами є необґрунтованими.

Щодо доводів заяви в частині наявності обставин та сумнівів в об`єктивності та неупередженості суддів Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В., суд зазначає наступне.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість (безсторонність) судді».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд, застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

«об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) слід визначати окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

«суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Крім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу саме по собі не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Надаючи правову оцінку заяві ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. по справі № 440/7272/20 суд зазначає, що доводи на які посилається позивач у заяві не є підставами для висновку, що вказані судді під час апеляційного перегляду окремої ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 можуть проявити упередженість або необ`єктивність, оскільки свідчать про фактичну незгоду позивача з ухваленими суддями Любчич Л.В., Присяжнюк О.В., Спаскіним О.А. судовими рішеннями в інших справах.

Крім того, будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість вказаних суддів Другого апеляційного адміністративного суду в цілому в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості суду при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів поданої заяви про відвід не вбачається.

Наведені ОСОБА_1 у заяві про відвід обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, а отже вимоги заяви ґрунтуються на особистих припущеннях заявника.

Заявником не наведено інших підстав для відводу суддів, передбачених ст. ст. 36, 37 КАС України.

Враховуючи викладене вище, оскільки підстави для відводу заявником не обґрунтовані та не доведені, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. по справі № 440/7272/20 належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Другого апеляційного адміністративного суду Спаскіна О.А, Любчич Л.В. та Присяжнюк О.В. по справі № 440/7272/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Рєзнікова С.С.