Справа № 240/5789/23
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/5789/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Романченко Євген Юрійович

Суддя-доповідач - Боровицький О. А.

12 вересня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Курка О. П. Шидловського В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 01 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області в якому просив визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Житомирській області та зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області, серед іншого, видати наказ, яким внести зміни до наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 01.03.2019 № 31 о/с та зарахувати станом на 01.03.2019 до стажу служби в поліції, що дає право на встановлення поліцейському надбавки за вислугу років, надання додаткової оплачуваної відпустки стаж служби в органах податкової міліції у розмірі 6 років 3 місяці 19 днів, встановивши загальний стаж роботи в органах поліції у розмірі 24 роки 06 місяців 01 день. Окрім цього, у зв`язку із вимогою про внесення змін до наказу в частині стажу служби в поліції, позивач просить здійснити перерахунок його грошового забезпечення, нарахувати компенсацію втрати частини доходів та видати нову довідку про розмір грошового забезпечення за останні 24 місяці служби в органах поліції для подання до відповідного органу Пенсійного фонду України..

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01 червня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, що ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.03.2023 вирішено позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та запропоновано подати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 03.04.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та повторно запропоновано подати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду та доказів поважності причин його пропуску.

З метою виконання вимог вказаної ухвали, позивач 12.04.2023 подав заяву, в якій зазначив, що оспорюваний наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області не підлягав оголошенню особовому складу, а тому про обрахунок відповідачем грошового забезпечення з березня 2019 року без врахування служби в податковій міліції, останній дізнався лише з листа Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 20.10.2022.

З метою з`ясування вказаних позивачем обставин, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 18.04.2023 відкрито провадження у справі для вирішення заяви позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом у судовому засіданні з викликом сторін на 17.05.2023. Крім того, вказаною ухвалою було вирішено витребувати від Головного управління Національної поліції в Житомирській області докази, що можуть підтверджувати факт ознайомлення ОСОБА_1 зі змістом наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 01.03.2019 № 31 о/с.

09.05.2023 від представника Головного управління Національної поліції в Житомирській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Також представником Головного управління Національної поліції в Житомирській області повідомлено суду, що надати інформацію з приводу ознайомлення позивача з наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 01.03.2019 № 31 о/с надати не представляється за можливе, оскільки актом Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області № 2885/201/01-2022 від 11.03.2022 " Про вилучення для зниження документів та справ не внесених до Національного архівного фонду" усі матеріали та журнали з документообігу за 2019 рік знищено.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру (частина перша статті 59 Закону України "Про Національну поліцію"), що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Отже, строк звернення до суду у справі щодо проходження служби в поліції становить один місяць, який обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач фактично не погоджується з обрахованим стажем служби в поліції, розмір якого значиться у наказі Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 01.03.2019 № 31 о/с (згідно додатку 15 до наказу, стаж служби в поліції позивача становить 18 років 5 місяців 3 дні).

Також суд вказує, що вимоги позивача щодо перерахунку грошового забезпечення з березня 2019 року , нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів, а також видачі нової довідки про розмір грошового забезпечення за останні 24 місяці служби в органах поліції для подання до відповідного органу Пенсійного фонду України є похідними вимогами, а тому не підлягають окремій правовій оцінці щодо строку звернення до адміністративного суду.

В ході розгляду питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом встановлено, що у серпні 2021 року позивач ознайомився з даними, що містяться у грошовому атестаті ОСОБА_1 № 79, складеного Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області. У вказаному грошовому атестаті визначено надбавку за стаж служби у розмірі 40 % за стаж служби станом на 31.07.2021 у розмірі 20 років 10 місяців 4 дні, який визначений на підставі наказу № 31 о/с від 01.03.2019. ОСОБА_1 вказав, що з даними, що містяться у грошовому атестаті він ознайомлений і з ними не погоджується.

В обґрунтування наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, позивач, серед іншого вказав, що після звільнення із служби він проходив лікування та брав участь у процесі лікування дружини, що унеможливлювало вчасне звернення до суду з даним позовом.

Водночас, з відомостей, що містяться в КП "Діловодство спеціалізованого суду" Житомирського окружного адміністративного суду, вбачається, що ОСОБА_1 у період часу з 19.07.2021 по 07.02.2022 подав три інші адміністративні позови.

Поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справи "Стаббігс на інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (заява № 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", заява №8371/02, пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" №11681/85 визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України", заяви №17160/06 та №35548/06; п. 33).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку. Обставини, на які посилається позивач, не свідчать про існування будь-яких об`єктивних перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 3 статті 123 КАС України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 01 червня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Курко О. П. Шидловський В.Б.