Справа № 260/7217/23
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2023-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

07 вересня 2023 року м. Ужгород№ 260/7217/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Романець Е.М.

та осіб, які беруть участь у справі:

позивач - ОСОБА_1 ;

представник позивача - Михалків Б.С.;

представники відповідача - Сочка О.Я., Мартинич М.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, а саме: визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці від 11 серпня 2023 року 23UA7-KT про визначення коду товару за поданою митною декларацією №23UA55U9 від 10 серпня 2023 року; стягнути з відповідача по справі Закарпатської митниці сплачений позивачем судовий збір.

Позивач свої позовні вимоги аргументував тим, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта. В даному випадку при визначені коду товару не було порушено правил класифікації, оскільки через митний кордон готувався до переміщення саме задекларований товар - корпуса дерев`яні букові для щіток та швабр 3 сорт, замовлений покупцем за контрактом № 1/20 від 20 жовтня 2020 року, вимоги до якого узгоджені між продавцем - виробником фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 і покупцем фірмою "Maier Haushalspflege GmbH" у вказаному контракті. Позивач вказав на безпідставність зміни відповідачем УКТЗЕД на код УКТЗЕД , а відтак звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до судового розгляду на 07 вересня 2023 року.

05 вересня 2023 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, з якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог, як безпідставних. Зокрема, вказав на те, що згідно поданих до митного оформлення документів, зокрема рахунку-фактури , назва товару зазначена українською мовою "корпуса дерев`яні букові для щіток та швабр 3 сорт", однак в данону рахунку наявна назва товару іноземною мовою "blocks made of beech for making brushes", що перекладається як "блоки з бука для виготовлення щіток" та відрізняється як від назви українською мовою "корпуса" так і від назви в рг. 31 митної декларації "корпуса пилені (заготовки)", а тому враховуючи встановлені розбіжності між назвою товару, зазначеною в гр. 31 митної декларації, та фактичним описом товарів, зазначеним в акті митного огляду, а саме вигляд в якому представлено товар до митного оформлення, та наявність ознак неправильної класифікації товарів "дощечки та бруски" було прийнято рішення щодо класифікації товарів від 11.08.2023 року.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити. Разом з тим, позивач просив суд звернути увагу на те, що змінюючи код товару за УКТ ЗЕД з коду 4417 на код 4407 митницею не визначалися всі необхідні характеристики згідно УКТ ЗЕД задекларованого товару. Зауважив, що обставини, за яких митниця зобов`язана самостійно визначати код товару, є чітко встановленими та у спірних відносинах були відсутні. Просив взяти до уваги дані з офіційного сайту покупця, з яких можливо чітко встановити, що задекларований товар, в якому код УКТ ЗЕД змінено відповідачем є заготовками до мітел та щіток.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, проти задоволення таких заперечили та просили суд відмовити у задоволенні позову, як безпідставному, зазначивши проте, що з урахуванням положення Правила 1 ОПІ, фізичних характеристик товару, приміток до товарної групи 47 УКТ ЗЕД класифікацію товару "лісоматеріали розпиляні уздовж, стругані, товщиною понад 6мм, що не мають торцевих з`єднань, виготовлені з листяних порід деревини: дощечки та бруски з буку, прямокутної та квадратної форми, різних розмірів, що використовуються для виготовлення корпусів щіток та швабр, 155 133 шт" слід здійснювати за кодом УКТ ЗЕД.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що відповідно до ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України (надалі МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Частинами першою та другою статті 69 Митного кодексу України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

За приписами статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Указом Президента України від 17 травня 2002 року "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів" Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом "а" статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14 червня 1983 року), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

За змістом пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД додатку до Закону України "Про митний тариф України" від 19 вересня 2013 року N 584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Частиною першою статті 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За приписами частини 3 статті 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (частина 1 статті 264 Митного кодексу України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (частина 6 статті 264 Митного кодексу України).

Згідно з частинами 3 - 5 статті 69 Митного кодексу України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року N 650 (далі - Порядок 650).

Пунктом 3 розділу І вказаного Порядку 650, класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України "Про митний тариф України", з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Митного кодексу України, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів (пункт 5 Розділу I Порядку 650).

Відповідно до пункту 5 Розділу III Порядку 650, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Оскільки позивач класифікував свій товар за кодом згідно УКТ ЗЕД , а Відповідач за кодом , то ключовим для вирішення спору є вирішення питання про класифікацію товару саме між цими двома кодами згідно з УКТ ЗЕД.

Так, у поясненнях до товарної позиції 4407 вказано, що вироби цієї товарної позиції - лісоматеріали розпилені або розщеплені уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більше як 6 мм. За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409). Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи з`єднані торцями (наприклад, з`єднані у шип). До цієї товарної позиції також не включаються: (a) деревина начорно брусована, наприклад, грубо розпиляна (товарна позиція 4403); (b) деревинна тріска (деревина лущена та аналогічні продукти (товарна позиція 4404); (c) листи одношарової фанери або шпон для клеєної фанери (та інші деревинні матеріали, не зазначені в іншому місці УКТЗЕД), товщина яких не більше 6 мм (товарна позиція 4408); (d) пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу по будь-якому з країв або площин товарної позиції 4409; (e) смужки клеєної фанери чи шпону для паркетного покриття підлоги (товарна позиція 4412); (f) вироби столярні та теслярські будівельні деталі (товарна позиція 4418).

Натомість, у поясненнях до товарної позиції 4417 зазначено, що це інструменти, оправи та ручки для інструментів з деревини, дерев`яні частини та ручки для мітел або щіток; шевські колодки та розтяжки для взуття, зокрема (4) дерев`яні частини мітел і щіток. Цим заготовкам обробленим чи необробленим надають форму головок мітел і щіток. Вони можуть іноді складатися з більш ніж однієї заготовки.

Суд звертає увагу на те, що віднесення товару до відповідної позиції, а у даному випадку до позицій 4407 та 4417, ставиться в залежність від стану обробки деревини.

Як вже встановлено судом, для митного оформлення декларантом були подані наступні товаросупровідні документи: CMR №16 від 10.08.2023 року (а.с. 9) та інвойс №16 від 10.08.2023 року (а.с. 8).

Згідно з контрактом №1/20 від 20.10.2020 укладеним з фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (продавець) та фірми "Maier Haushalspflege GmbH", Федеративна республіка Німеччина (покупець), предметом контракту є товар згідно специфікацій або інвойсів до контракту, в даному випадку: корпуси пилені (заготовки) для щіток та швабр різного розміру, спеціальних форм, букові роду Fagus sylvatica L, 3 сорт.

Так, відповідач вказує на те, що задекларований позивачем товар являє собою «вироби з деревини товщиною понад 6мм, які за зовнішнім виглядом являють собою розпилені, стругані букові дощечки, бруски та заготовки для щіток та швабр різних розмірів». У частині товару за зовнішнім виглядом наявні скошені та заокруглені краї, а також присутній отвір по центру заготовки, товар заявлений в позиції 4 рахунку за зовнішніми ознаками являє собою букові бруски розміром 292*59*30мм з обтесаними двома повздовжніми краями, а весь інший товар наявний у вигляді розпилених та струганих букових дощечок без додаткової обробки.

Судом здійснено візуальне дослідження фотографій із офіційного сайту фірми "Maier Haushalspflege GmbH", якими підтверджено, що вказана фірма виготовляє, зокрема і щітки за формами заготовок, які не мають обтесаних поздовжніх країв, скошених чи заокруглених країв або отворів по центру.

Згідно пояснень наданих позивачем у судовому засіданні вказаний товар виготовляється у відповідності з наданими покупцем зразками та відповідними кресленнями.

Позивачем надано до суду технологічну схему виробництва задекларованого позивачем товару.

Із досліджених у судовому засіданні виробів вбачається, що форма заготовки, яку відповідач відніс до коду УКТ ЗЕД , використовується фірмою "Maier Haushalspflege GmbH" для виготовлення щіток, на які встановлюються лише спеціальні ручки за допомогою кріплених елементів та, які не потребують спеціальних отворів чи скошень країв або їх заокруглень, що не спростовано відповідачем.

Інформація із офіційного сайту фірми "Maier Haushalspflege GmbH" є у вільному доступі, однак не була взята до уваги митним органом.

Крім того, як встановлено судом, кожна товарна позиція, зазначена позивачем в інвойсі має фабричний артикул готового продукту замовника та оплата за вказаний товар здійснюється за кожну окрему деталь.

Разом з тим, суд також врахує те, що позивач є учасником групового сертифікату FSC, тобто сертифікація ланцюга поставок підтверджує, що деревина, яка використовується у виробництві, постачається із відповідально керованих лісових господарств і простежується у всіх виробничих та торгових процесах від керівника лісового господарства до виробника кінцевої продукції.

Суд також наголошує на тому, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 3 МК України у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

За викладених обставин, у спірному випадку мало місце поверхневе вивчення митним органом документів, наданих позивачем до митного оформлення (не витребувано додаткові документи, не досліджено інформацію щодо фірми "Maier Haushalspflege GmbH") та прийняття оскаржуваного рішення з елементами надмірного формалізму. Більше того, безпосередньо в оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування зміни коду товару.

Водночас, адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На розвиток зазначених положень Конституції України частиною 2 статті 2 КАС України визначені критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач.

При цьому суд вважає за необхідним зазначити, що принцип верховенства права підпорядковує державу інтересам людини, а не навпаки. Коли учасником правовідносин виступає держава, остання у суперечці щодо права з будь-якою особою, має поступитися на користь опонента, оскільки вона сама створила ситуацію правової невизначеності і порушила в такий спосіб принцип верховенства права.

З огляду на вище викладене та з врахуванням встановлених обставин справи суд вважає, що рішення про визначення коду товару згідно якого, змінено опис та код товару згідно з УКТЗЕД з на є необґрунтованим, не підтверджуються належними, допустимими доказами, а відтак підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 грн., що підтверджено квитанцією від 17.08.2023 року.

Відповідні судові витрати належить компенсувати позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці від 11 серпня 2023 року №23UA47-KT про визначення коду товару за поданою митною декларацією №23UA55U9 від 10.08.2023 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 43985560) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 1073,60 гривень (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 12 вересня 2022 року.

СуддяС.А. Гебеш