Справа № 240/2262/23
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року м. Житомир справа № 240/2262/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВК-Агро" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТВК-Агро" звернулося до суду з позовом, в якому з урахуванням уточненої позовної заяви просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.10.2022 № 7483026/35622584 про відмову у реєстрації податкової накладної від 15.09.2022 № 3 на суму 41263,19 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 15.09.2022 № 3 на суму 41263,19 грн., датою її фактичного надходження;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.10.2022 № 7483068/35622584 про відмову у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн., датою її фактичного надходження.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржувані рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки позивачем надано до контролюючого органу всі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та правомірність складення податкових накладних.

Ухвалою суду позов прийнято до провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з наданням відповідачам строку для подання відзивів на позов.

На адресу суду надійшли відзиви на позовну заяву, у яких відповідачі просять у задоволенні позову відмовити. Зазначають, що платником податку надано не повний пакет відповідних документів для реєстрації податкових накладних. Наданий пакет документів не був достатнім для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, що стало підставою для прийняття рішень про відмову в реєстрації таких.

Відповідно до частини четвертої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

З матеріалів справи вбачається, що 07.09.2022 між позивачем та ТОВ "Агро Супровід" (далі - покупець) було укладено договір купівлі-продажу сільськогосподарської продукції № АС.019. Згідно п. 1.1 вказаного договору продавець зобов`язується передати у власність покупцю, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити сільськогосподарську продукцію, що поставляється продавцем (надалі по тексту - "товар"). Згідно з п. 1.1.1 договору найменування товару: пшениця українського походження власного урожаю 2022 року 4 класу. Відповідно до п. 1.2 договору загальна сума договору становить 336000,00 грн., в тому числі ПДВ. Згідно з п. 3.1 договору оплата товару здійснюється наступним чином: 86% від вартості партії товару оплачується покупцем у строк до 15.09.2022, а 14% від вартості партії товару оплачується покупцем протягом 5 (п`яти) календарних днів після реєстрації продавцем відповідної податкової накладної.

На виконання умов вказаного договору 07.09.2022 на розрахунковий рахунок позивача від ТОВ "Агро Супровід" надійшли кошти в розмірі 200000,00 грн. та 80000,00 грн., що підтверджується випискою з банку від 09.09.2022. По факту отримання грошових коштів позивачем було сформовано податкову накладну від 07.09.2022 № 1 на суму 279999,99 грн. та подано її на реєстрацію. Вказана податкова накладна від 07.09.2022 № 1 зареєстрована.

На виконання цього ж договору від ТОВ "Агро Супровід" 09.09.2022 надійшли грошові кошти в сумі 14737,10 грн., що підтверджується банківською випискою від 04.10.2022. По факту отримання цих грошових коштів позивачем було сформовано податкову накладну від 09.09.2022 № 2 на суму 14737,10 грн. та подано її на реєстрацію. Вказана податкова накладна від 09.09.2022 № 2 на суму 14737,10 грн. була зареєстрована.

Отже, на рахунок позивача відповідно до умов договору купівлі-продажу сільськогосподарської продукції від 07.09.2022 №АС.019 від ТОВ "Агро Супровід" надійшли кошти в розмірі 294737,10 грн.

Виконуючи свої зобов`язання по вказаному договору, позивач розпочав поставку врожаю пшениці. Так, 14.09.2022 було відвантажено на складі продавця за адресою: Житомирська область, с. Рижани, вул. Заводська, 1, пшеницю 4 класу врожаю 2022 в кількості 24 тони на загальну суму 115200,10 грн., в тому числі ПДВ.

Оскільки вказана поставка була передплачена 07.09.2022, податкова накладна по факту відвантаження продукції не складалась.

Залишок суми авансу після цієї оплати становив 179537,00 грн.

Позивачем 15.09.2022 знову було відвантажено на складі продавця пшеницю 4 класу врожаю 2022 в кількості 46 тони на загальну суму 220800,19 грн., в тому числі ПДВ - 27115,81 грн., що підтверджується видатковою накладною від 15.09.2022 № 5 та товарно-транспортною накладною від 15.09.2022 № 002533.

Вказана поставка була частково оплачена авансом на суму 179537,00 грн., а тому на залишок неоплаченої, проте відвантаженої пшениці на суму 41263,19 грн., у тому числі ПДВ 5067,41 грн., було сформовано податкову накладну від 15.09.2022 № 3 та подано її на реєстрацію.

Позивачем 30.09.2022 отримано квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, з якої вбачається, що документ прийнято, реєстрацію зупинено, також зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 15.09.2022 № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК.

Позивач направив на адресу ГУ ДПС у Житомирській області повідомлення від 07.10.2022 № 3 про подання пояснень та копій документів на підтвердження правомірності господарської операції.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Житомирській області прийнято рішення № 7483026/35622584 про відмову в реєстрації податкової накладної від 15.09.2022 № 3 з підстав ненадання: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів на підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Судом також встановлено, що 21.09.2022 між позивачем та ТОВ "Агро Супровід" було укладено договір купівлі-продажу сільськогосподарської продукції № АС.025.

Згідно п. 1.1 вказаного Договору продавець зобов`язується передати у власність Покупця (поставити), а покупець зобов`язується прийняти та оплатити сільськогосподарську продукцію, що поставляється продавцем. Згідно п. 1.1.1 Договору найменування товару: пшениця українського походження власного урожаю 2022 року 4 класу. Відповідно до п. 1.2 Договору загальна сума Договору становить 213850,00 грн., в тому числі ПДВ. Умовами Договору передбачено, що оплата товару здійснюється наступним чином: 86% від вартості партії товару оплачується покупцем у строк до 23.09.2022, а 14% від вартості партії товару оплачується покупцем протягом 5 (п`яти) календарних днів після реєстрації продавцем відповідної податкової накладної.

На виконання умов вказаного Договору покупцем було сплачено позивачу зазначену суму у розмірі 213850,64 грн.

Позивачем 21.09.2022 пшеницю в кількості 47 тонн було відвантажено на складі продавця за адресою: Житомирська область, с. Рижани, вул. Заводська, 1. Отримання товару підтверджується відповідною видатковою накладною від 21.09.2022 № 6 на суму 213850,64 грн., у тому числі ПДВ - 26262,36 грн., та товарно-транспортною накладною від 21.09.2022 № 32.

За фактом відвантаження пшениці 21.09.2022 позивачем було складено податкову накладну від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн., в тому числі ПДВ - 26262,36 грн., та подано її на реєстрацію.

Проте 14.10.2022 було отримано квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, з якої вбачається, що документи прийнято, реєстрацію зупинено.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація ПН/РК від 21.09.2022 № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Було запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Позивачем 16.10.2022 було подано повідомлення № 4 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, до якого було додано письмові пояснення, таблицю даних платника податку на додану вартість та документи на підтвердження правомірності господарської операції та складеної податкової накладної у кількості 40 додатків, що підтверджується повідомленням про надання пояснень.

19.10.2022 позивачем було отримано рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному державному Реєстрі податкових накладних №7483068/35622584, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 з підстав ненадання платником податків: 1) копій договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; 2) копій первинних документів щодо постачання/придбання послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків - фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладних (документи, які не надано підкреслити); 3) копій документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством (документи, які не надано підкреслити).

Не погоджуючись з рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних, вважаючи їх протиправними та такими, що порушують права й інтереси позивача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд враховує таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спірні правовідносини врегульовані Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI у редакції, що була чинною на момент їх виникнення (далі - ПК України).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За змістом п. 2 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п. 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Так, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.12.2019 № 1165, що набрала чинності з 01.02.2020, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Порядок № 1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).

Додатками № 1 та № 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Так, згідно пункту 8 додатку 1 до Порядку № 1165 до ознак ризиковості платника податку на додану вартість відноситься платник податку, щодо якого у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування.

Як вбачається зі змісту додатку 1 до протоколу комісії ГУ ДПС № 127/06-30-18-02-17 від 19.10.2022, фактичною підставою для відмови у реєстрації податкових накладних від 15.09.2022 року № 3 та від 21.09.2022 № 4 стала невідповідність поданих документів (видаткової накладаної, платіжного доручення та податкової накладної), відсутність договорів, первинних та розрахункових документів на придбання насіннєвого матеріалу. Крім того зазначено, що товариство внесено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

З цього приводу суд зазначає, що Порядок № 1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а не безумовну відмову в її реєстрації з посиланням на п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, при підтвердженні первинними документами такої господарської операції. Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не містить такої підстави для відмови у реєстрації податкової накладної як присвоєння платнику п. 8 Критерії ризиковості платника податку. Наявність такого рішення не позбавляє платника права підтвердити наявність підстав для реєстрації податкової накладної.

Оцінюючи інші аргументи Комісії як такі, що можуть вказувати на законність оскаржуваних рішень, судом враховується, що ненадання контролюючому органу у процесі надання пояснень договору поставки не може слугувати самостійною підставою для висновку про обґрунтованість рішення щодо відмови у реєстрації податкової накладної, проте за умови надання первинних документів, які підтверджують таку господарську операцію.

При цьому, судом враховується, що стосовно податкової накладної від 15.09.2022 року № 3 контролюючому органу були надані такі документи: повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 3 від 07.10.2022; рахунок на оплату № 6 від 07.09.2022; договір поставки №157-3в на умовах 100% оплати по факту поставки від 02.08.2021; оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 за 15.09.2022; оборотно-сальдова відомість по рахунку 27 за 10.2021; оборотно-сальдова відомість по рахунку 10 за 10.2021- 07.2022; податкова накладна від 15.09.2022 № 3; видаткова накладна № 863 від 07.10.2021; видаткова накладна № 5 від 15.09.2022; видаткова накладна № 1748 від 10.09.2021; видаткова накладна № 236 від 11.07.2022; видаткова накладна № 863 від 07.10.2021; договір № 55-ТАО від 13.05.2022; договір №АС.019 купівлі-продажу сільськогосподарської продукції від 07.09.2022; договір оренди причепа №ТЗ-2016-13 від 14.06.2018; додаткова угода № 3 до договору № 172/12 від 13.05.2016 від 25.02.2022; додаткова угода до Договору оренди причепа № ТЗ-2016-13 від 14.06.2016; додаткова угода до Договору оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2018; акт приймання-передачі від 01.10.2018; договір оренди № 172/12 від 13.05.2016; договір суборенди № 2/01/22 від 01.01.2022; акт приймання-передачі в оренду рухомого майна від 14.06.2016; договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2018; договір суборенди нежитлового приміщення № 20/07 від 01.07.2022; договір №60-ТО від 28.04.2021; договір оренди складського приміщення № 10/1 від 01.01.2022; товарно-транспортна накладна від 15.08.2022 №002533; пояснення ТОВ "ТВК-АГРО"; платіжне доручення № 526 від 28.07.2022; платіжне доручення від 07.07.2022 № 7; платіжне доручення від 30.08.2022 № 535; акт прийому-передачі виконаних робіт (надання послуг) від 31.07.2022; ліцензія на право зберігання пального; виписка з банку з 01.09.2022 до 09.09.2022; виписка з банку з 01.06.2022 до 30.06.2022; виписка з банку з 01.10.2021 до 31.10.2021; звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01.09.2022 (ф 37-СГ); звіт про посівні площ і сільськогосподарських культур під урожай 2022 (ф 4-СГ); штатний розклад 2022; таблиця даних платника податку на додану вартість; податкова декларація платника єдиного податку; повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладиих/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №4 від 16.10.2022; рахунок на оплату № 7 від 21.09.2022; договір поставки №157-3в на умовах 100% оплати по факту поставки від 02.08.2021; оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 за 21.09.2022; оборотно-сальдова відомість по рахунку 27 за 10.2021; оборотно-сальдова відомість по рахунку 10 за 10,2021 г. - 07.2022; податкова накладна від 21.09.2022 №4; видаткова накладна № 863 від 07.10.2021; видаткова накладна № 6 від 21.09.2022; видаткова накладна № 1748 від 10.09.2021; видаткова накладна № 236 від 11.07.2022; видаткова накладна № 863 від 07.10.2021; договір № 55-ТАО від 13.05.2022; договір № АС.025 купівлі-продажу сільськогосподарської продукції від 21.09.2022; договір оренди причепа №ТЗ-2016-13 від 14.06.2018; додаткова угода № 3 до договору № 172/12 від 13.05.2016 від 25.02.2022; додаткова угода до Договору оренди причепа № ТЗ-2016-13 від 14.06.2016; додаткова угода до Договору оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2018; акт приймання-передачі від 01.10.2018; договір оренди № 172/12 від 13.05.2016; договір суборенди № 2/01/22 від 01.01.2022; акт приймання-передачі в оренду рухомого майна від 14.06.2016; договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.10.2018; договір суборенди нежитлового приміщення № 20/07 від 01.07.2022; договір №60-ТО від 28.04.2021; договір оренди складського приміщення №10/1 від 01.01.2022; товарно-транспортна накладна від 15.08.2022 № 002533; пояснення ТОВ "ТВК-АГРО"; платіжне доручення № 526 від 28.07.2022; платіжне доручення від 07.07.2022 № 7; платіжне доручення від 30.08.2022 № 535; акт прийому-передачі виконаних робіт (надання послуг) від 31.07.2022; ліцензія на право зберігання пального; виписка з банку з 01.07.2022 до 31.07.2022; виписка з банку з 01.06.2022 до 30.06.2022; виписка з банку з 01.10.2021 до 31.10.2021; виписка з банку за вересень 2022; звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01.09.2022 (ф 37-СГ); звіт про посівні площ і сільськогосподарських культур під урожай 2022 (ф 4-СГ); таблиця даних платника податку на додану вартість; податкова декларація платника єдиного податку.

Враховуючи викладені обставини здійснення господарської операції з поставки пшениці за договором від 07.09.2022 року, суд погоджується з висновком контролюючого органу, що наданих позивачем документів було недостатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 15.09.2022 року № 3.

Так, відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню...;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства...

Частиною 1 статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" передбачено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати, зокрема, такі обов`язкові реквізити: посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Частиною 2 статті 3 цього ж Закону передбачено, що бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Відповідно до пункту 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких і передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формувати показники податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим пункту 44.1 статті 44 ПК України.

Отже, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та які мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.

Умови здійснення господарської операції позивача з ТОВ "Агро Супровід" за договором від 07.09.2022 передбачили дві перші події, з якими Податковий кодекс України пов`язує виникнення податкових зобов`язань та обов`язок зі складення податкової накладної. Це отримання авансу та поставка пшениці, вартість якої не була оплачена авансом. Тому саме з урахуванням цих обставин позивач первинними документами мав довести настання відповідної події, за наслідками якої мала бути складена податкова накладна.

Такими первинними документами, які підтверджують ці події, є платіжні доручення по відношенню до отриманої передплати та видаткові накладні - по відношенню до поставки товару, числові параметри яких могли би бути прослідковані контролюючим органом відповідно до обставин виконання цих господарських операцій.

І оскільки відбувалося зарахування авансових коштів в рахунок поставок по договору від 07.09.2022, позивачем контролюючому органу в підтвердження господарської операції по цій номенклатурі товару мали бути надані усі платіжні доручення про зарахування коштів, призначених для оплати вартості пшениці, а також усі видаткові накладні на поставку пшениці за цим договором. І тільки сукупність цих документів дозволяла б контролюючому органу встановити та підтвердити реальність господарських операцій з поставки пшениці, їх зміст та відповідність декларування податкових зобов`язань Товариством вимогам Податкового кодексу.

Натомість, позивачем до матеріалів справи долучені докази подання контролюючому органу до моменту прийняття ним оскаржуваного рішення разом з поясненнями від 07.10.2022 лише платіжного доручення №161, 173 на загальну суму 280000,00 грн. до видаткової накладної від 15.09.2022 року № 5. Відповідач визнає, що йому також була подана виписка з банку за період з 01.09.2022 по 09.09.2022, яка втім не має значення, оскільки вона не є первинним документом, що підтверджує господарську операцію та її зміст.

Таким чином, оскільки поставка пшениці по договору від 07.09.2022 року передбачала дві перших події - отримання авансу та поставку продукції, не оплаченої таким авансом, надання контролюючому органу тільки видаткової накладної від 15.09.2022 року № 5 на суму поставки 220800,19 грн., у тому числі ПДВ 27115,81 грн., та платіжних доручень на загальну суму 2800000,00 грн. не відповідає вимозі підтвердження першої події внаслідок здійсненої господарської операції первинними документами.

Виходячи з яких обставин, за умови, що платник податку не надав усіх первинних документів щодо умов виконання договору від 07.09.2022, відповідач міг встановити зміст господарської операції 15.09.2022, суду не пояснено. Тільки видаткова накладна від 15.09.2022 року № 5, платіжні доручення № 161, № 173 та податкова накладна від 15.09.2022 року № 3, які всі містять різні числові параметри, не відображали ні саму господарську операцію, ні подію, за наслідками якої складалась податкова накладна. Відтак, не надавши контролюючому органу усіх платіжних доручень та видаткових накладних по номенклатурі товару - пшениці, яка поставлялась по договору від 07.09.2022 року, відповідач на підставі вибірково наданих позивачем документів, а не їх сукупності, не міг дійти висновку про підтвердження позивачем первинними документами господарської операції з поставки пшениці на суму 41263,19 грн., у тому числі ПДВ 5067,41 грн., за якою було сформовано податкову накладну від 15.09.2022 № 3.

Отже, рішення від 19.10.2022 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному державному Реєстрі податкових накладних № 7483026/35622584 є законним та обґрунтованим, а позовні вимоги про визнання його протиправним та скасування не підлягають задоволенню.

Зважаючи на такий висновок, позовні вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 15.09.2022 № 3 на суму 41263,19 грн. датою її фактичного надходження як похідні від рішення про відмову у її реєстрації також не підлягають задоволенню.

Що стосується рішення Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.10.2022 № 7483068/35622584 про відмову у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних, то в цій частині суд погоджується з доводами позивача, що наведені відповідачем підстави його прийняття не є такими, що обґрунтовують його правомірність.

Так, на підтвердження реалізації сільськогосподарської продукції Товариство надало контролюючому органу необхідні первинні документи, а саме: договір поставки від 21.09.2022, видаткову накладну про отримання товару покупцем від 21.09.2022 № 6, товарно-транспортну накладну, докази оплати поставленого товару. У процесі адміністративного оскарження позивачем також була надана первинна документація на супутні операції. Належний аналіз зазначених документів, виходячи з принципу достатності, дозволяв контролюючому органу зробити висновок про реальність цієї господарської операції на відповідність вимогам Податкового кодексу України щодо її декларування.

Суд зазначає, що наданими Товариством первинними документами підтверджується виникнення податкових зобов`язань у продавця, що є підставою для реєстрації податкової накладної, складеної за результатами здійсненої господарської операції.

Вказавши на факт ненадання позивачем первинних та розрахункових документів на придбання насіннєвого матеріалу, відповідач фактично поклав на позивача обов`язок доводити обставини, які перебувають поза межами задекларованої операції, реєстрація податкової накладної за наслідками якої була зупинена.

Податковий кодекс України стосовно цієї господарської операції подією, з якою пов`язано виникнення податкових зобов`язань, визнає відвантаження товару. У свою чергу, факт відвантаження пшениці підтверджується наданою позивачем разом з поясненнями видатковою накладною.

Будь-якого аналізу наданих позивачем разом з поясненнями документів на предмет їх недостатності для прийняття позитивного рішення відповідач у своїх рішеннях не наводить, що свідчить про невідповідність цього рішення матеріально-правовим вимогам, що висуваються до діяльності суб`єкта владних повноважень, закріпленим у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Таким чином, висновок контролюючого органу про ненадання документів на підтвердження операцій з придбання насіннєвого матеріалу, які не були предметом електронного декларування, є безпідставним. У свою чергу, сукупність наданих позивачем первинних документів щодо операції, яка була предметом електронного декларування, спростовує аргументи контролюючого органу про наявність підстав для відмови у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 в ЄРПН, підтверджує надані платником пояснення в обґрунтування здійснення господарської операції з постачання пшениці, а тому суд дійшов висновку, що надані позивачем документи були достатніми для прийняття позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної від 21.09.2022 № 4.

Відповідно, позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення ГУ ДПС у Житомирській області Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.10.2022 № 7483068/35622584 про відмову у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкову накладну від 21.09.2022 № 4, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

За таких обставин та враховуючи той факт, що рішення від 19.10.2022 № 7483068/35622584 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації визнано судом протиправним, з урахуванням положень пунктів 19, 20 Порядку № 1246, а також абзацу 9 пункту 201.10 статті 201 ПК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні від 21.09.2022 № 4 датою її фактичного надходження, що є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та є належним способом захисту порушеного права.

Щодо стягнення на користь позивача понесених судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 грн., суд зазначає таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Частиною четвертою ст.134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною п`ятою статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 6 статті 134 КАС України).

Частиною 7 статті 134 КАС України передбачено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з положеннями статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Як свідчать матеріали справи, між позивачем ("Клієнт") і адвокатом Сірою Аліною Василівною ("Адвокат") укладено Договір про надання правничої допомоги від 16.01.2023 №5, відповідно до якого сторони обумовили, що "Адвокат" приймає на себе зобов`язання надати необхідну правову допомогу щодо оскарження відмови у реєстрації податкових накладних: від 15.09.2022 №3, від 21.09.2022 №4.

Відповідно до розділу 4 договору про надання правничої допомоги від 16.01.2023, сторонами обумовлено, що оплата за надані послуги у суді першої інстанції становитиме 10000,00 грн. Також надано акт приймання-передачі наданих послуг від 21.02.2023, в якому зазначено, що це вартість 4 годин роботи адвоката за вивчення документів, наданих Клієнтом, аналіз судової практики та підготовку позовної заяви.

Суд акцентує увагу на тому, що при вирішенні витання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час та умови договору.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим, суд, з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 22.12.2020 у справі № 520/8489/19.

Зважаючи на те, що розгляд справи відбувався у спрощеному позовному провадженні, рішення у справі постановлено про часткове задоволення позовних вимог, а сама позовна заява не обґрунтована шляхом спростування конкретних обставин, зазначених відповідачем підставами прийняття оскаржуваних рішень, суд вважає, що витрати на правничу допомогу за такі послуги є неспівмірними та завищеними, оскільки написання позову, обґрунтованого загальними положеннями чинного законодавства, без оцінки підстав відмови у реєстрації податкових накладних, зазначених стосовно конкретних документів та їх переліку, не вимагало великих зусиль адвоката. Будь-яких додаткових письмових пояснень, заперечень та інших заяв у справі адвокатом до суду не подавалось.

Отже, оцінивши наявні у матеріалах справи докази складу та розміру витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, перевіривши їх розумну необхідність для цієї справи, враховуючи предмет спору, конкретні обставини справи, суть наданих послуг, суд вважає, що заявлений до відшкодування їх розмір (10000,00 грн.) є надмірним.

Саме тому, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою і п`ятою статті 134 та частиною дев`ятою статті 139 КАС України, враховуючи заперечення відповідача щодо розміру витрат на правничу допомогу, суд вважає за необхідне зменшити витрати, які підлягають стягненню з відповідача, на ці цілі до 2000,00 грн.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст. 139 КАС України

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 КАС України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВК-Агро" (вул. Заводська, 1, с. Рижани, Хорошівський район, Житомирська область, 12122, ) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 19.10.2022 № 7483068/35622584 про відмову у реєстрації податкової накладної від 21.09.2022 № 4 на суму 213850,64 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 21.09.2022 № 4 датою її фактичного надходження.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВК-Агро" судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1342,00 грн. та судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1000,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВК-Агро" судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1342,00 грн. та судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1000,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Майстренко