Справа № 295/11193/23
Суддя: Перекупка І. Г.
Дата ухвалення: 2023-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

Іменем України

07.09.2023 року м. Житомир

суддя Богунського районного суду міста Житомира Перекупка І.Г.,, розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Муніципальної інспекції Житомирської міської ради, провідного спеціаліста-інспектора з паркування Бакаєнка Артема Олеговича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

21.08.2023 року до Богунського районного суду міста Житомира надійшла справа за позовом ОСОБА_1 , в якому позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову, складену провідним спеціалістом-інспектором з паркування сектору контролю за паркуванням Бакаєнком Артемом Олеговичем про накладення адміністративного стягнення серія РАП № до повідомлення серія ІЖ № 00050325 від 27.07.2023.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2023, для розгляду вказаної цивільної справи головуючим суддею визначено Перекупка І.Г.

22.08.2023 судом направлено запит до відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб щодо визначення місця реєстрації позивача.

06.09.2023 на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України на адресу суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання позивача.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" позивач просить звільнити його від сплати судового збору.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У ч. 8 ст. 160 КАС України вказано, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно статей 1, 2, 5 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Тобто, Законом України Про судовий збір звільнено учасників бойових дій від сплати судового збору лише за позовні вимоги, пов`язані з порушенням прав позивача, як учасника бойових дій.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про сплату судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні.

Позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви додано копію посвідчення серії НОМЕР_1 від 10.04.2023, згідно якого має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій. До суду він звернувся з метою захисту свого права не як учасника бойових дій, а скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору за розгляд цієї справи у судах усіх інстанцій на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Беручи до уваги те, що Велика Палата Верховного Суду у вказаній вище постанові вказала, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Отже, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір у розмірі 536,80 грн за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101; Код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0006831; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Найменування коду класифікації доходів бюджету:Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050) та наданий оригінал документа про сплату судового збору.

Також, не дотримано вимоги ч. 1 ст. 161 КАС України, згідно якої до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно вимог ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адміністративного позову ОСОБА_1 до Муніципальної інспекції Житомирської міської ради, провідного спеціаліста-інспектора з паркування Бакаєнка Артема Олеговича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала суду є остаточною та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Перекупка