Справа № 420/10759/23
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2023-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

07 вересня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Юхтенко Л.Р.,

за участю секретаря судового засідання Замостенчук А.О.,

за участю

від позивача - не з`явився,

від відповідача не з`явився,

від третьої особи не з`явився,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду питання про залишення позову без руху у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Управління Служби безпеки України в Одеській області (, місцезнаходження: 65045, м. Одеса, вул. Єврейська, 43) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (, місцезнаходження: 65012, м. Одеса, вул.. Канатна, 83) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває ця справа.

Ухвалою від 26 травня 2023 року уточнену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

Через канцелярію суду 04.07.2023 року (вхід. № ЕП/25580/23) від Управління Служби безпеки України в Одеській області надійшла заява про залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

У зв`язку з надходженням вказаної заяви, ухвалою від 06 липня 2023 року розгляд справи продовжено за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче засідання, запропоновано позивачу надати до суду письмові пояснення стосовно заяви про залишення позову без розгляду, та у разі необхідності, заяву про поновлення строку звернення до суду у строк до 28.08.2023 року.

На обґрунтування заяви про залишення позову без розгляду представник відповідача зазначає, що строки на звернення до суду із заявленими вимогами щодо виготовлення спірних довідок станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 років пропущені, з огляду на те, що відповідно до правового висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України:«…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Відтак, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 12 квітня 2023 року по справі № 380/14933/22 погодилась із висновками судів попередніх інстанцій про те, що отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після отримання пенсії за серпень 2014 року».

Таким чином, позивач повинен був дізнатися про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованих довідок, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року, проте звернувся у травні 2023 року з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Зі свого боку представник позивача надав пояснення стосовно заяви відповідача про залишення позову без розгляду (вхід, № 29138/23 від 28.08.2023), в яких посилався на висновки Верховного Суду, викладені у постанові по справі № 520/11178/2020 від 26 січня 2021 року, в якій суд дійшов висновку, що оскарження дії Адміністрації Державної прикордонної служби щодо невидачі виправленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, прямо впливає на соціальне забезпечення позивача щодо можливості отримання пенсії у більшому розмірі, а тому застосування шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України матиме наслідком неможливості реалізувати позивачем передбаченого ст. 51 Закону № 2262-ХІІ права на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення.

Представник позивача наголошує, що саме у зв`язку з невиконанням відповідачем своїх обов`язків щодо надання до Головного управління ПФУ в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 року, позивач вимушений звернутися до суду.

На думку представника позивача, норми ст. 122 КАС України не належать застосуванню до спірних правовідносин, оскільки не проведення виплати належної суми пенсії відбулося з вини держави в особі компетентних органів, а тому виплати недоплаченої суми пенсії має проводитися без обмеження будь-яким строком.

Також представник позивача вважає, що мають бути враховані висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 815/1226/18, а не висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 12.04.2023 року по справі № 380/14933/22.

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 06.12.2022 року у справі № 711/8648/17 дійшов висновку, що право позивача щодо перерахунку пенсії є абсолютним та не може бути обмежено будь-яким строком в силу вимог ч. 3 ст. 51 Закону № 2262-ХІІ.

На підготовче засідання учасники справи не з`явилися, повідомлені належним чином.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю у порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду та пояснення представника позивача на цю заяву, суд доходить висновку, щодо необхідності залишення позовної заяви без руху, з таких підстав.

Так, в ухвалі від 26 травня 2023 року про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано в межах строку, встановленого ч. 1, 2 ст. 122 КАС України.

Разом з цим, такий висновок суду є передчасним.

Суд зазначає, що строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Отже, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Так, Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 у подібній справі № 380/14933/22 викладав висновок щодо застосування ст. 123 КАС України у питанні обрахунку строку оскарження до суду дій суб`єкта владних повноважень щодо оформленні та направлення до територіального органу Пенсійного фонду довідок про розмір грошового забезпечення, передбачених Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45. Такий висновок зводиться до того, що: « грошове забезпечення військовослужбовці повинно змінюватись щороку з 1 січня, у разі зміни прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як наслідок, саме з цією датою пов`язується визначення Кабінетом Міністрів України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року.».

Таким чином, суд зазначає, що про порушення свого права на визначення розміру грошового забезпечення з метою обчислення (перерахунку) пенсії позивач мав дізнатись 1 січня відповідного року, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Тобто, в даному випадку строк звернення до суду обчислюється з дня отримання позивачем першої пенсійної виплати після 01.02.2022 року.

З позовної заяви вбачається, що спір стосується наявності підстав для виготовлення та подання до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2022 року, однак до суду із даним позовом позивач звернувся 11.05.2023 року, тобто з пропуском строку визначеного КАС України.

Стосовно посилання представника на правові висновки, викладені у інших постановах Верховного Суду суд зазначає таке.

Частиною 5 ст. 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскільки спірні правовідносини не можуть бути тотожними, зміст вказаної норми свідчить про те, що спірні правовідносини повинні бути подібними.

Суд зазначає, що висновок щодо застосування якої норми права викладено у постанові, а також обов`язковою умовою є те, що правовідносини у справах мають бути подібними.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.

При цьому, обставини, які формують зміст таких правовідносин і впливають на застосування норм матеріального права, самі по собі не формують подібності правовідносин, важливими факторами є також доводи і аргументи сторін, які складають межі судового розгляду справи.

Разом з тим, дослідивши зміст постанови ВП Верховного Суду у справі № 815/1226/18, суд зазначає, що ця постанова стосується зовсім інших спірних правовідносин, стосується регулювання правовідносин іншим законом - Законом України від 09 липня 2003 року № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

Так само й постанова Верховного Суду у справі № 711/8648/17 стосується інших спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Аналіз цієї норми права свідчить, що у будь-якому випадку, у разі пропуску строку звернення до суду, має бути подана заява про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, та з урахуванням норм ст. 123 КАС України, позивач повинен надати заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску такого строку в частині позовних вимог, що стосуються видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 року.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частиною другою ст.169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Управління Служби безпеки України в Одеській області (, місцезнаходження: 65045, м. Одеса, вул. Єврейська, 43) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (, місцезнаходження: 65012, м. Одеса, вул.. Канатна, 83) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії- повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині позовних вимог, що стосуються видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 роки з обґрунтування поважності причин пропуску строку.

Керуючись ст. ст. 123,169,171,241,243,256, 294,295, 297 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву у справі за позовом ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Управління Служби безпеки України в Одеській області (, місцезнаходження: 65045, м. Одеса, вул. Єврейська, 43) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (, місцезнаходження: 65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків у позовній заяві протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали шляхом подання відповідних документів до суду.

3. Роз`яснити позивачу в іншому випадку позов буде залишено без розгляду.

Ухвала суду набирає законної силив строк та в порядку, передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає..

Повний текст ухвали виготовлено та підписано « 11» вересня 2023 року.

Суддя Л.Р.Юхтенко