Справа № 120/13728/23
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2023-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

11 вересня 2023 р. Справа № 120/13728/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Керівника Гайсинської окружної прокуратури (вул. Волонтерів, буд. 15А, м. Гайсин, Гайсинський район, Вінницька область, 23700) до Дашівської селищної ради (вул. Горького, 9, смт. Дашів, Гайсинський район, Вінницька область, 22740) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

06.09.2022 до суду надійшли матеріали позовної заяви Керівника Гайсинської окружної прокуратури (далі прокурор), який звернувся до суду в інтересах держави, до Дашівської селищної ради (далі - селищна рада, відповідач) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування своїх вимог прокурор вказує на те, що за результатами опрацювання матеріалів щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді виявлено факт протиправної бездіяльності Дашівської селищної ради, що полягає у ненабутті права власності на внутрішньогосподарські меліоративні мережі, які розташовані на території колишньої Кантелинської та Кальницької сільських рад Гайсинського району.

Прокурор зазначає, що згідно актів прийому-передачі Кантелинської та Кальницької сільських рад (нині Дашівська територіальна громада), передано внутрішньогосподарську мережу меліоративну мережу з об`єктами інженерної інфраструктури, зокрема: закриті збирачі (колектори) протяжністю 10,4 км, осушувальні (дрени) протяжністю 46,1 км, споруди на закритій осушувальній мережі (колодязі, гирла та інші)-16 шт., закриті збирачі (колектори) протяжністю 3,2 км, осушувальні (дрени) протяжністю 8,5 км.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 № 707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області» до складу Дашівської селищної ради увійшла територія Кантелинської та Кальницької сільських рад.

Таким чином, прокурор вказує, що Дашівська селищна ради є правонаступником усіх прав та обов`язків Кантелинської та Кальницької сільської ради.

Однак як зазначає позивач, відповідно до інформації Дашівської селищної ради від 09.08.2023 № 02.17/967, Кантелинською та Кальницькою сільськими радами внутрішньогосподарські меліоративні мережі та відповідні об`єкти інженерної інфраструктури Дашівській селищній раді як правонаступнику не передавались і на балансі не перебувають, тобто на даний час міською радою не оформлено та не зареєстровано право власності на вказані об`єкти. Таким чином використання зазначеного нерухомого майна здійснюється із порушенням вимог чинного законодавства шляхом користування осушної внутрішньогосподарської мережі без державної реєстрації права власності та правовстановлюючих документів.

В той же час прокурор звертає увагу, що відсутність правовстановлюючих документів на нерухоме майно створює передумови для зловживань щодо розпорядження зазначеним нерухомим майном, ризики безпідставного вибуття останнього з власності територіальної громади, інтереси якої селищна рада представляє, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав громади.

На думку прокурора, оскільки у спірній ситуації і позивач і відповідач в даній справі фактично збігаються в одній особі, а стороною у справі один і той же орган місцевого самоврядування може бути або позивачем або відповідачем, тому ініціатором цього спору з метою захисту інтересів держави має виступати саме прокурор.

Надаючи оцінку зазначеним у позовній заяві підставам для звернення прокурора до суду в інтересах держави, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Отже, прокурор у визначених законом випадках має право на представництво інтересів держави або конкретної особи (громадянина України, іноземця або особи без громадянства), якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Крім того, звертаючись до суду, прокурор повинен залучати до участі у справі ті органи державної влади та місцевого самоврядування, які уповноважені на здійснення відповідних функцій в спірних правовідносинах, або ж зазначити про відсутність цих органів, що є підставою для набуття прокурором статусу позивача.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Вказані конституційні положення відсилають до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або у разі відсутності такого органу.

Дійсно, згідно зі ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» селищні ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання віднесені.

У свою чергу, ст. 26 цього Закону встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад, до яких віднесено розпорядження комунальним майном територіальних громад та інше.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить управління в межах, визначених радою, майном що належить до комунальної власності відповідних територіальних рад.

Втім, виходячи із позиції прокурора, Дашівська селищна рада як орган місцевого самоврядування неналежним чином виконує свої повноваження у даній сфері.

На думку суду, реалізуючи свої представницькі повноваження Керівник Гайсинської окружної прокуратури на стадії відкритті провадження у справі належним чином обґрунтував в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та передбачені законом підстави для звернення до суду з цією позовною заявою. Також суд погоджується з доводами прокурора на підтримку набуття ним статусу позивача, позаяк у межах спірних правовідносин орган місцевого самоврядування - Дашівська селищна рада виступає у статусі відповідача.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що в іншому позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, суд доходить висновку про наявність підстав для прийняття позовної заяви до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, суд враховує положення ч. 6 ст. 12 КАС України, відповідної до якої справами незначної складності є, зокрема, справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

З огляду на викладене та беручи до уваги, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа не підпадає під визначення тих справ, які обов`язково повинні розглядатися судом у загальному позовному провадженні, перелік яких чітко передбачений у ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України, та не потребує заслуховування усних пояснень сторін для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд доходить висновку про можливість її розгляду та вирішення в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст.ст. 12, 53, 160, 161, 171, 256, 257, 260, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом Керівника Гайсинської окружної прокуратури до Дашівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

2. Розгляд справи здійснюватиметься суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

3. Встановити відповідачу 15-ти денний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку, визначеному статтею 162 КАС України, з наданням усіх доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення.

4. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному статтею 163 КАС України.

5. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному статтею 164 КАС України.

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через 30 днів з дня відкриття провадження у справі.

7. Повідомити учасників справи про можливість отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

8. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович