Справа № 160/1467/23
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 серпня 2023 року Справа № 160/1467/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кучугурної Н.В.
секретаря судового засідання Храмцова Є.В.
від позивача: Олійник Є.О., адвокат;
від третьої особи: Гончар С.А., представник;
від відповідача: Меркур`єв А.В., представник,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради до Північно-східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача, - Павлоградська міська рада про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування вимоги,
Обставини справи: 30.01.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява (згідно зі штемпелем на описі вкладення у цінний лист, 20.01.2023 здана позивачем у відділення поштового зв`язку для відправлення до суду) Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправною та скасування вимоги.
Справі за цією позовною заявою присвоєно №160/1467/23 та за результатами автоматизованого розподілу справу передано для розгляду судді Кучугурній Н.В.
Позовна заява не відповідала вимогам, установленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), тому ухвалою суду від 06.02.2023 була залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.
На виконання вимог ухвали суду від 06.02.2023 від позивача 17.02.2023 до суду надійшов уточнений позов, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в Акті планової ревізії №12.06-05/1 від 04.11.2022 в частині порушень, пов`язаних з нарахуванням квартальних премій;
- визнати протиправною та скасувати вимогу від 19.12.2022 №201206-14/1403-2022 про усунення порушень законодавства за результатами ревізії фінансово господарської діяльності КП «Павлоградводоканал» щодо забезпечення відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України на користь КП «Павлоградводоканал» втрат заподіяних внаслідок нарахування квартальних премій;
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в Акті планової ревізії №12.06-05/1 від 04.11.2022 в частині порушень, пов`язаних з не підтвердженням факту коливання ціни на ринку на момент укладання додаткових угод з ТОВ «Лівайн - торг»;
- визнати протиправною та скасувати вимогу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 19.12.2022 №201206-14/1403-2022 про усунення порушень законодавства за результатами ревізії фінансово господарської діяльності КП «Павлоградводоканал» щодо забезпечення відшкодування на користь КП «Павлоградводоканал» шкоди (втрат) заподіяної ТОВ «Лівайн-торг», внаслідок документального не підтвердження факту коливання ціни на ринку на момент укладання додаткових угод відповідно до статей 193, 199, 217, 218 Господарського кодексу України;
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в Акті планової ревізії №12.06-05/1 від 04.11.2022 в частині порушень, пов`язаних з простроченою дебіторською заборгованістю без проведення належної претензійно-позовної діяльності, термін позовної давності якої минув, на суму 750 619,77 грн;
- визнати протиправною та скасувати вимогу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 19.12.2022 №201206-14/1403-2022 про усунення порушень законодавства за результатами ревізії фінансово-господарської діяльності КП «Павлоградводоканал» щодо забезпечення відшкодування фінансових (матеріальних) втрат внаслідок наявної в обліку КП «Павлоградводоканал» простроченої дебіторської заборгованості без проведення належної претензійно-позовної діяльності, термін позовної давності якої минув, на суму 750 619,77 грн, відповідно до норм статей ч.3 ст.92, ст.526, ч.2 ст. 611-612, ст.623, 625 Цивільного кодексу України та ч.2 ст. 218, ст.220, 222 Господарського кодексу України; а у випадку неможливості забезпечення відшкодування у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 28.10.2022 по 04.11.2022 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області була проведена планова виїзна ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради (позивач) за період з 01.01.2018 по 30.06.2022, за результатами якої складено акт від 04.11.2022 №12.06-05/1. Під час проведеної ревізії встановлено таке: за результатами ревізії питання дотримання чинного законодавства при встановленні, нарахуванні та виплаті посадового окладу, надбавок, доплат та премій, а також дотримання законодавства при нарахуванні та сплаті єдиного соціального внеску керівникам підприємства, встановлено незаконних видатків на заробітну плату в загальній сумі 1656931,51 грн; за результатами ревізії питання дотримання законодавства про публічні закупівлі встановлено зайвих виплат на загальну суму 312127,49 грн; за результатами ревізії питання правильності відображення дебіторської та кредиторської заборгованості, стан претензійно-позовної роботи встановлено недоотримання фінансових ресурсів та як наслідок нанесено фінансових втрат на загальну суму 750619,77 грн.19.12.2022 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області була складена вимога №201206-14/1403-2022 «Про усунення порушень законодавства», адресована Комунальному підприємству «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради. Позивач указує на протиправність дій відповідача, оскільки під час проведення ревізії у позивача були витребувані додаткові документи посадовою особою органу державного фінансового контролю Світланою Риб`янець, яка для проведення ревізії не направлялась. По суті виявлених порушень позивач зазначає, що нарахування квартальних премій, надбавки за безперервний стаж роботи, премій до свят, премій за виконання виробничо-економічних показників роботи підприємства, виплат вихідної допомоги при звільненні керівникам підприємства здійснювалось з дотриманням позивачем чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства. Під час проведення процедури публічних закупівель, за результатами якої між позивачем та ТОВ «Лівайн-Торг» було укладено договір поставки паливно-мастильних матеріалів, сторонами цього договору дотримано передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» вимог щодо підтвердження факту коливання ціни на ринку на момент укладання додаткових угод до договору. Крім цього підприємством постійно здійснюється робота зі стягнення з боржників заборгованості за спожиті комунальні послуги, проте через невідповідність затверджених тарифів підприємство позбавлене можливості сплачувати судовий збір за звернення до суду за всіма боргами, тому підприємство вимушене стягувати борги в порядку черговості: від найбільших боржників, до найменших. Цей факт не досліджувався і не встановлювався ревізією. З огляду на викладене, позивач і звернувся до суду з цим позовом за захистом своїх прав.
До уточненого позову позивачем додано клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2023 прийнято до розгляду позовну заяву і відкрито провадження в адміністративній справі; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження одноособово суддею Кучугурною Н.В. Цією ухвалою клопотання Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради про залучення третьої особи у справі задоволено; залучено до участі у справі Павлоградську міську раду як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача.
Підготовче засідання призначено на 20 березня 2023 року на 10:00 год.
10.02.2023 відповідачем через систему «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач заперечує проти позовних вимог. В обгрунтування відзиву відповідач зазначає, що крім ревізії, на підприємстві позивача був проведений державний фінансовий аудит, під час якого були встановлені факти незаконного та неефективного використання комунальних коштів і майна, інших активів, наслідками яких є витрати фінансових та матеріальних ресурсів. Поряд з цим, законодавство не передбачає їхнього документування та подальшої реалізації в рамках проведення аудитів. Згідно з п.6 розділу VI Інструкції №319 від 26.10.2005, у разі виявлення під час державного фінансового аудиту фактів, що можуть свідчити про вчинення підконтрольною установою, щодо якої проводиться такий аудит, порушень законодавства з фінансових питань, невідкладно в установленому порядку до підрозділу, відповідального за планування, подаються пропозиції щодо внесення змін до планів ДФК в частині проведення у цій установі за власною ініціативою органу Держаудитслужби ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності для перевірки та документування виявлених фактів та подальшого вжиття належних заходів. З огляду на викладене, для недопущення уникнення відповідальності за порушення фінансової дисципліни, бюджетного законодавства та з метою фіксування виявлених порушень відповідачем і була проведена ревізія, результати якої оскаржуються позивачем у цій справі. Отже, вручення позивачу відповідачем письмових запитів для офіційного отримання документів та пояснень щодо наявної в обліку безнадійної дебіторської заборгованості відповідає вимогам законодавства, оскільки порушення було виявлено під час проведення аудиту та у подальшому задокументовано в акті ревізії окремих питань. Відповідач указує, що посадові особи Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області здійснили захід державного фінансового контролю правомірно, обґрунтовано, на підставі та в межах чинного законодавства.
Крім відзиву, 10.02.2023 відповідачем через систему «Електронний суд» подано клопотання про заміну неналежного відповідача.
17.03.2023 до суду засобами поштового зв`язку від третьої особи - Павлоградської міської ради надійшли пояснення до позовної заяви, в яких третя особа просить суд задовольнити в повному обсязі позовні вимоги Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправною та скасування вимоги.
20.03.2023 справу було знято з розгляду у зв`язку із можливістю ракетних обстрілів Російською Федерацією території України та оголошенням повітряної тривоги, що підтверджується довідкою від 06.03.2023 № 470, яка міститься в матеріалах справи.
Підготовче судове засідання було відкладено на 17.04.2023 на 11:00 год.
23.03.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача Олійник Є.О. надійшла заява про вступ її у справу як представника та заява про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить суд: визнати протиправними дії Північно-східного офісу Держаудитслужби щодо проведення планової виїзної ревізії Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради, за результатами якої оформлено акт від 04.11.2022 №12.06-05/1; визнати протиправною та скасувати вимогу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області «Про усунення порушень законодавства» №201206-14/1403-2022 від 19.12.2022.
Підготовче засідання 17.04.2023 було проведено за участю представників позивача Мельник В.В. і Олійник Є.О., представника відповідача Меркур`єва А.В. та представника третьої особи Гончар С.А.
У судовому засіданні 17.04.2023 суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, постановив прийняти до розгляду заяву представника позивача про збільшення позовних вимог та розглядати справу за позовними вимогами в редакції заяви про збільшення позовних вимог від 31.03.2023. Крім того, суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, постановив здійснити заміну відповідача у справі з Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області на Північно-східний офіс Держаудитслужби.
Ухвалою суду від 17.04.2023 продовжено підготовче провадження у справі №160/1467/23 на 30 днів; відкладено підготовче судове засідання у справі №160/1467/23 на 01 травня 2023 року на 11:00 год.
18.04.2023 через систему «Електронний суд» від Північно-східного офісу Держаудитслужби надійшла заява про виклик свідка у справі №160/1467/23.
Підготовче судове засідання 01.05.2023 було проведено за участю представника позивача Олійник Є.О., представника відповідача Меркур`єва А.В. та представника третьої особи Гончар С.А.
У цьому судовому засіданні судом розглянуто заяву представника відповідача про виклик свідка. Оголошено вступну та резолютивну частину ухвали, якою суд постановив:
- відмовити в задоволенні заяви Північно-східного офісу Держаудитслужби про виклик свідка в адміністративній справі №160/1467/23.
Суд ухвалою від 01.05.2023 закрив підготовче провадження; призначив судове засідання для розгляду справи №160/1467/23 по суті на 22 травня 2023 року на 11:00 год.
22.05.2023 розгляд справи по суті відбувся за участю представника позивача Олійник Є.О., представника відповідача Меркур`єва А.В. та представника третьої особи Гончар С.А., в судовому засіданні була оголошена перерва до 11:00 год. 14.06.2023.
05.06.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких позивач зазначає, що з урахуванням відсутності направлення у посадової особи ОСОБА_1 на проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності, приймаючи до уваги норми ч.14 ст.11 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та пункти 11, 12 Порядку №550, фактично доводить відсутність правомірних та законних підстав у ОСОБА_1 як для надсилання запиту про надання інформації від позивача, так і для здійснення висновків, які покладені в акт планової виїзної перевірки від 04.11.2022 « 12.06-05/01 та вимозі, яка є предметом оскарження.
12.06.2023 через систему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення від відповідача. Відповідач зазначає, що заступник начальника відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації ОСОБА_2 брала участь у проведенні державного фінансового аудиту на підставі відповідного направлення. Під час проведення державного фінансового аудиту зазначеною посадовою особою були виявлені факти, що можуть свідчити про вчинення підконтрольною установою порушень законодавства з фінансових питань, тому про наведені факти порушень ОСОБА_2 повідомила керівництво управління. З огляду на викладене, проведення ревізії на підприємстві позивача було включено до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північно-східного офісу Держаудитслужби на IV квартал 2022 року.
14.06.2023 судове засідання проведено за участю представника позивача Олійник Є.О., представника відповідача Меркур`єва А.В. та представника третьої особи Гончар С.А., в судовому засіданні була оголошена перерва до 14:00 год. 28.06.2023.
19.06.2023 до суду від позивача надійшли додаткові документи.
28.06.2023 у судовому засіданні брали участь представник позивача Олійник Є.О., представник відповідача Меркур`єв А.В. та представник третьої особи Гончар С.А., в судовому засіданні була оголошена перерва до 14:00 год. 31.07.2023.
12.07.2023 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення до позовної заяви, в яких позивач підтримує доводи, наведені в обґрунтування позовних вимог, та на підтвердження своєї правової позиції наводить практику Верховного Суду щодо спірних правовідносин.
31.07.2023 розгляд справи відбувся за участю представника позивача Олійник Є.О., представника відповідача Меркур`єва А.В. та представника третьої особи Гончар С.А., в судовому засіданні була оголошена перерва до 14:00 год. 09.08.2023.
09.08.2023 у судовому засіданні брали участь представник позивача Олійник Є.О., представник відповідача Меркур`єв А.В. та представник третьої особи Гончар С.А., в судовому засіданні була оголошена перерва до 11:00 год. 28.08.2023.
У судовому засіданні представники позивача і третьої особи підтримали позовні вимоги і просили їх задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував.
У судовому засіданні 28.08.2023 суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.
Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
З 28.10.2022 по 04.11.2022 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області була проведена планова виїзна ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради (позивач) за період з 01.01.2018 по 30.06.2022, за результатами якої складено акт від 04.11.2022 №12.06-05/1 (далі Акт).
Ревізію проведено на виконання Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північно-Східного офісу Держаудитслужби на ІV квартал 2022 року на підставі направлення від 21.10.2022 №18, виданого начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, головним державним фінансовим інспектором відділу взаємодії з правоохоронними органами Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Квітановою В.Л.
Ревізію проведено у відповідності до питань програми ревізії, з відома директора КП «Павлоградводоканал» ОСОБА_3 , в присутності головного бухгалтера ОСОБА_4 .
Під час проведеної ревізії встановлено таке:
- за результатами ревізії питання дотримання чинного законодавства при встановленні, нарахуванні та виплаті посадового окладу, надбавок, доплат та премій, а також дотримання законодавства при нарахуванні та сплаті єдиного соціального внеску керівникам підприємства, встановлено незаконних видатків на заробітну плату в загальній сумі 1656931,51 грн;
- за результатами ревізії питання дотримання законодавства про публічні закупівлі встановлено зайвих виплат на загальну суму 312127,49 грн;
- за результатами ревізії питання правильності відображення дебіторської та кредиторської заборгованості, стан претензійно-позовної роботи встановлено недоотримання фінансових ресурсів та як наслідок нанесено фінансових втрат на загальну суму 750619,77 грн.
Акт підписаний головним державним фінансовим інспектором відділу взаємодії з правоохоронними органами Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Квітановою В.Л., директором Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради Різником А.В. та головним бухгалтером Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради Сидоровою А.О.
Перший та третій примірники акта ревізії з додатками для ознайомлення отримано 10 листопада 2022 Різником А.В. директором Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради.
Комунальним підприємством «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради були подані заперечення (зауваження) від 21.11.2022 №3014 до акту №12.06-05/1 від 04.11.2022 планової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради за період з 01.01.2018 по 30.06.2022.
12.12.2022 заступником начальника управління начальником відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області затверджено висновок на заперечення до акта планової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради за період з 01.01.2018 по 30.06.2022 від 04.11.2022 №12.06-05/1. Згідно з цим, висновком заперечення прийняті не були.
19.12.2022 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області була складена вимога №201206-14/1403-2022 «Про усунення порушень законодавства», адресована Комунальному підприємству «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради.
Позивачем вимога отримана 20.12.2022, про що свідчить вхідний штамп.
У вимозі зазначено таке.
За результатами проведеної ревізії встановлено фінансових порушень на загальну суму 2719678,78 грн, з них: операції проведені з порушенням чинного законодавства, що призвели до втрат фінансових та матеріальних ресурсів (збитків) на суму 2 719 678,78 грн (не відшкодовано).
Під час проведення ревізії встановлено наступні порушення законодавства, які не відшкодовані:
1. Ревізію питання дотримання чинного законодавства при встановленні, нарахуванні та виплаті посадового окладу, надбавок, доплат керівникам Підприємства, встановлено зайве нарахування та виплата заробітної плати на загальну суму 1 358 145,92 грн та як наслідок нараховано та сплачено єдиного соціального внеску (далі за текстом - ЄСВ) на суму 298 785,60 грн, а саме:
1.1 Ревізією з питання дотримання законодавства при нарахуванні та виплаті місячних та квартальних премій керівникам КП «Павлоградводоканал», встановлено, що протягом періоду з 01.12.2018 по 30.09.2022 директорам ОСОБА_5 з яким укладено Контракт від 30.12.2015 та ОСОБА_3 з яким укладено Контракт від 21.09.2021 при невиконанні умов вищезазначених контрактів, на підставі Розпоряджень міського голови м. Павлоград проводилось нарахування та виплата премій керівникам, що призвело до зайвого нарахування та сплати премії на загальну суму 1 079 862,71 грн, та як наслідок зайво нараховано та сплачено ЄСВ на суму 237 569,80 грн, що є порушення вимог п.п.3 п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 19.05.1999 №859 «Про умови і розміри оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній, комунальній власності, та об`єднань державних підприємств» (далі за текстом - Постанова №859) та умов Контрактів від 30.12.2015 та від 21.09.2021.
1.2 Ревізією дотримання законодавства при встановленні надбавок та інших премій директору КП «Павлоградводоканал» ОСОБА_5 , встановлено випадки нарахування та виплати заробітної плати, а саме надбавок, заохочень, премій за виконання виробничо-економічних показників роботи та інших заплат, які не передбачені вимогами пункту 1 Постанови №859 та пунктом 3.1 Контракту від 30.12.2015 року, що призвело до зайвого нарахування та виплати заробітної плати на загальну суму 278 283,21 грн, та як наслідок зайвого нарахування та сплати ЄСВ на суму 61 215,80 грн., в тому числі:
- нарахування та виплата заохочень до свят призвело до зайвого нарахування та виплати заробітної плати на загальну 34 193,00грн, та як наслідок зайвого нарахування та сплати ЄСВ на суму 7 522,46 грн;
- нарахування та виплата премій за виконання виробничо-економічних показників роботи підприємства призвело до зайвого нарахування та виплати заробітної плати у загальній сумі 29 756,60 грн, та як наслідок зайвого нарахування та сплати ЄСВ на суму 6545,54 грн;
- нарахування та виплата вихідної допомоги при звільненні призвело до зайвого нарахування та виплати у загальній сумі 161 826,00 грн, та як наслідок зайвого нарахування та виплати ЄСВ на суму 35 601,72 гривень.
Внаслідок допущеного порушення Підприємству завдано матеріальної шкоди (втрат) на суму 1 656 931,52 гривень.
2. Оплата вартості товарів, робіт та послуг по ціні більшій, ніж передбачено тендерними документами, внаслідок документального не підтвердження ТОВ «Лівайн-торг» факту коливання ціни на ринку на момент укладання додаткових угод за період з 12.05.2021 по 30.06.2022 на загальну суму 312 127,49 гривень.
Зазначене є порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 22.12.2015 № 922-VIII.
Внаслідок допущеного порушення Підприємству завдано матеріальної шкоди (втрат) на суму 312 127,49 гривень.
3. Ревізією наявності в обліку безнадійної дебіторської заборгованості, причин виникнення безнадійної заборгованості, у тому числі заборгованості, за якою минув термін позовної давності, встановлено, що по обліку КП «Павлоградводоканал» станом на 30.06.2022 обліковується безнадійна дебіторська заборгованість (термін позовної давності якої минув, терміном утворення понад три роки) на загальну суму 750 619,77 грн, по якій не вживалося достатньо правових заходів відповідно до чинного законодавства (стягнення дебіторської заборгованості та відкриття виконавчого впровадження), і як наслідок спливу строків її стягнення за надані послуги з водопостачання, що є порушенням ч.3 ст.92, ст. 526, ч.2 ст. 611-612, ст. 623, 625 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-ІV, ч.2 ст. 218, ст. 220, 222 Господарського кодексу України від 16.01.2003 №436-IV та порушенням вимог підпунктів 8 та 9 пункту 11 Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2008 №1040.
На підставі пункту 1 частини 1 статті 8, пункту статті 10, частини 2 статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, підпунктом 16 пункту 6, пункту 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, пунктів 46, 49, 50, 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 № 550, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області вимагає:
1.Забезпечити відшкодування відповідно до норм статтей 130-136 КЗпП України на користь КП «Павлоградводоканал» втрат заподіяної внаслідок нарахування квартальних премій.
2.Забезпечити відшкодування відповідно до норм статтей 130-136 КЗпП України на користь КП «Павлоградводоканал» втрат заподіяної внаслідок нарахування, а саме: надбавки за безперервний стаж роботи, премій до свят, премій за виконання виробничо-економічних показників роботи підприємства, виплата вихідної допомоги при звільненні.
3.Забезпечити відшкодування на користь КП «Павлоградводоканал» шкоди (втрат) заподіяної ТОВ «Лівайн-торг», внаслідок документального не підтвердження факту коливання ціни па ринку на момент укладання додаткових угод відповідно до норм статей 193, 199, 217, 218 Господарського кодексу України.
4.Забезпечити відшкодування фінансових (матеріальних) втрат внаслідок наявної в обліку КП «Павлоградводоканал» простроченої дебіторської заборгованості без проведення належної претензійно-позовної діяльності термін позовної давності якої минув на суму 750 619,77 грн, відповідно до норм статей ч.3 ст.92, ст. 526, ч.2 ст. 611-612, ст. 623, 625 Цивільного кодексу України та ч.2 ст. 218, ст. 220, 222 Господарського кодексу України. У випадку неможливості забезпечення відшкодування у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм статей 130-136 КЗпПУ.
Позивач не погоджується з діями відповідача щодо проведення планової виїзної ревізії, а також зазначає про протиправність указаної вище вимоги, тому й звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з пунктом 7 Положення № 43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до ст.3 Закону № 2939-XII, державний фінансовий аудит є різновидом державного фінансового контролю і полягає у перевірці та аналізі органом державного фінансового контролю фактичного стану справ щодо законного та ефективного використання державних чи комунальних коштів і майна, інших активів держави, правильності ведення бухгалтерського обліку і достовірності фінансової звітності, функціонування системи внутрішнього контролю. Результати державного фінансового аудиту та їх оцінка викладаються у звіті.
За приписами частини першої статті 4 Закону № 2939-XII, інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.
Постановою Кабінету Міністрів України від 28 березня 2019 року №252 затверджено Порядок проведення Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами державного фінансового аудиту діяльності суб`єктів господарювання (далі Порядок №252).
Цей Порядок визначає механізм проведення Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами (далі - органи Держаудитслужби) державного фінансового аудиту діяльності суб`єктів господарювання. Дія цього Порядку не поширюється на бюджетні установи (пункти 1, 2 Порядку №252).
Згідно з пунктом 3 Порядку №252, державний фінансовий аудит діяльності суб`єктів господарювання (далі - аудит) - це вид державного фінансового аудиту, що полягає у перевірці та аналізі стану справ щодо законного та ефективного використання державних та/або комунальних коштів і майна, інших активів держави, правильності ведення бухгалтерського обліку і достовірності фінансової звітності, стану внутрішнього контролю у суб`єктів господарювання.
Під час проведення аудиту з метою дослідження гіпотез аудиту та отримання аудиторських доказів може здійснюватися збір інформації за письмовим запитом органу Держаудитслужби та/або державними аудиторами за місцезнаходженням учасника аудиту (п.8 Порядку №252).
Пунктами 9-11 Порядку №252 передбачено, що аудит проводиться згідно з планом заходів державного фінансового контролю, затвердженим в установленому порядку та погодженим з Міністром Кабінету Міністрів України у десятиденний строк з дня його надходження.
Для проведення аудиту та/або збору інформації за місцезнаходженням об`єкта аудиту та/або учасника аудиту на кожного державного аудитора оформляється у двох примірниках направлення за встановленими Держаудитслужбою зразками, яке підписує керівник органу Держаудитслужби (далі - направлення).
Державні аудитори надають керівникові об`єкта аудиту або учаснику аудиту чи його заступникові направлення в день виходу на проведення аудиту або збір інформації за їх місцезнаходженням.
20.04.2006 прийнята постанова Кабінету Міністрів України №550, якою затверджений Порядок проведення інспектування Державною фінансовою інспекцією, її територіальними органами (далі - Порядок № 550).
Цей Порядок визначає процедуру проведення інспектування в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктів господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належать суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), а на підставі рішення суду - в інших суб`єктів господарювання.
Згідно з п.2 Порядку №550, інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.
Пунктами 4, 5 Порядку № 550 передбачено, що планові та позапланові виїзні ревізії проводяться контролюючими органами відповідно до Закону та цього Порядку.
Планові виїзні ревізії проводяться відповідно до планів контрольно-ревізійної роботи, затверджених в установленому порядку, позапланові виїзні ревізії - за наявності підстав, визначених Законом.
Згідно з п.6 Порядку №550, органи державного фінансового контролю за письмовим зверненням можуть отримувати від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій інформацію, що стосується діяльності та фінансового стану об`єкта контролю.
Згідно з п.11 Порядку №550, на проведення ревізії органом державного фінансового контролю на кожну посадову особу органу державного фінансового контролю та залученого фахівця оформляється в двох примірниках направлення встановленого Мінфіном зразка.
Відповідно до п.12 Порядку №550, перед початком ревізії посадові особи органу державного фінансового контролю та залучені фахівці повинні під розписку на примірнику органу державного фінансового контролю видати керівнику об`єкта контролю чи його заступнику направлення та копію рішення суду (у разі проведення позапланової виїзної ревізії за рішенням суду).
08.08.2001 Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №955, якою затверджено Порядок планування заходів державного фінансового контролю органами державного фінансового контролю (далі Порядок №955).
Цей Порядок розроблено з метою впорядкування планування заходів державного фінансового контролю (державного фінансового аудиту та інспектування) в міністерствах, інших органах виконавчої влади, в державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, у бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектор економіки, в тому числі суб`єктів господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належать суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах і в організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи).
Згідно з п.3 Порядку №955, проведення державного фінансового аудиту та інспектування здійснюється відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, які складаються на плановий період, яким є кожний квартал.
Наказом Головного контрольно-ревізійного управління України від 26 жовтня 2005 року № 319 затверджено Інструкцію з планування діяльності органів державного фінансового контролю, яка визначає строки підготовки та порядок затвердження планів роботи Держаудитслужби та офісів Держаудитслужби (далі - плани роботи), а також планів проведення заходів державного фінансового контролю Держаудитслужби та офісів Держаудитслужби (далі - плани ДФК) і планів проведення перевірок витрат, здійснених бенефіціарами (партнерами) під час реалізації проектів у рамках виконання Угоди про фінансування Дунайської транснаціональної програми (Interreg V-B Danube - ССІ 2014TC16M6TN001) (далі - Інструкція № 319).
Згідно з п.6 розділу VI Інструкції №319, у разі виявлення під час державного фінансового аудиту фактів, що можуть свідчити про вчинення підконтрольною установою, щодо якої проводиться такий аудит, порушень законодавства з фінансових питань, невідкладно в установленому порядку до підрозділу, відповідального за планування, подаються пропозиції щодо внесення змін до планів ДФК в частині проведення у цій установі за власною ініціативою органу Держаудитслужби ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності для перевірки та документування виявлених фактів та подальшого вжиття належних заходів.
Аналізуючи наведені вище законодавчі норми, суд зазначає, що органи держаудитслужби реалізують державний фінансовий контроль через здійснення відмінних один від одного заходів державного фінансового контролю, а саме, державного фінансового аудиту та інспектування (ревізії). Водночас, виявлені під час державного фінансового аудиту факти, що можуть свідчити про вчинення підконтрольною установою порушень законодавства з фінансових питань, можуть бути підставою для проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності для перевірки та документування виявлених фактів та подальшого вжиття належних заходів. Для проведення державного фінансового аудиту на кожного державного аудитора оформляється направлення, для проведення інспектування (ревізії) направлення оформлюється на кожну посадову особу органу державного фінансового контролю. Як під час проведення державного фінансового аудиту, так і під час інспектування (ревізії) посадові особи органів державного фінансового контролю мають право за письмовим зверненням отримувати додаткову інформацію, що стосується діяльності та фінансового стану об`єкта контролю. Однак, визначальним є те, що така інформація запитується посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка направлена для проведення того чи іншого заходу у законодавчо встановленому порядку.
Як установив суд, ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради проведено на підставі направлення від 21.10.2022 №18, виданого начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, головним державним фінансовим інспектором відділу взаємодії з правоохоронними органами Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Квітановою В.Л.
Інші посадові особи органу державного фінансового контролю до проведення ревізії позивача не залучались.
Поряд з цим, під час проведення ревізії директору КП «Павлоградводоканал» Анатолію Різнику був вручений запит про надання пояснень, який підписаний заступником начальника відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Світланою Риб`янець.
Суд установив, що ОСОБА_6 відповідно до направлення від 27.07.2022 №2 Управління північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області була направлена для проведення державного фінансового аудиту діяльності Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради.
Однак доказів про те, що ОСОБА_6 була направлена для проведення ревізії позивача матеріали справи не містять.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що посадова особа відповідача ОСОБА_6 мала повноваження на витребування, у тому числі, у підконтрольної установи, додаткових документів під час державного фінансового аудиту, на проведення якого вона була направлена у порядку, встановленому законом, а не під час забезпечення заходів державного фінансового контролю через проведення інспектування (ревізії).
Відповідно до частин 1, 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Встановлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення позову.
Таким чином, дії відповідача під час проведення ревізії Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради вчинені не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення планової виїзної ревізії позивача за результатами якої оформлено акт від 04.11.2022 №12.06-05/1 є такими, що підлягають задоволенню
Щодо позовних вимог про визнання протиправною та скасування вимоги органів державного фінансового контролю «Про усунення порушень законодавства» №201206-14/1403-2022 від 19.12.2022, суд зазначає таке.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону № 2939-XII, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та контроль за: виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), одержаних під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах при складанні планових бюджетних показників; відповідністю взятих бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі); веденням бухгалтерського обліку, а також складанням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів; усуненням виявлених недоліків і порушень.
Положеннями ч. 1 ст. 10 Закону № 2939-XII, визначені повноваження органу державного фінансового контролю під час проведення перевірки, а саме: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо) (п. 1); одержувати від службових і матеріально відповідальних осіб об`єктів, що контролюються, письмові пояснення з питань, які виникають у ході здійснення державного фінансового контролю (п. 6); пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства (п. 7); звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (п. 10); при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку (п. 13).
Відповідно до п. 16 Порядку № 550, ревізія проводиться шляхом: документальної перевірки, що передбачає контроль за установчими, фінансовими, бухгалтерськими (первинними і зведеними) документами, статистичною, фінансовою та бюджетною звітністю, господарськими договорами, розпорядчими та іншими документами об`єкта контролю, пов`язаними з плануванням і провадженням фінансово-господарської діяльності, веденням бухгалтерського обліку, складенням фінансової звітності.
Згідно з пп. 9 п. 4 Положення № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів: застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Згідно з пунктами 45, 46 Порядку № 550, у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи контролюючого органу, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому. Якщо ж вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, контролюючим органом у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.
Відповідно до п. 50 вказаного Порядку, за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.
Водночас, відповідно до вимог пп. 16 п. 6 цього ж Положення Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Наведені вище норми кореспондуються з приписами п. 7 ст. 10 Закону № 2939-XII, згідно з якими органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.
Частиною 2 ст. 15 Закону № 2939-XII встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Виходячи з аналізу наведених правових норм, органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень, при цьому, при виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган Держфінконтролю визначає їх розмір та звертається до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства і у цій частині вона є обов`язковою до виконання. При цьому, виявлені під час перевірки суми нецільового використання коштів державного або місцевих бюджетів, які підлягають поверненню до відповідного бюджету, є нічим іншим як збитками, заподіяними такому бюджету. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Закон визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, проте саме Бюджетний кодекс України регламентує, зокрема, питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а відтак є спеціальним нормативним актом щодо регулювання правовідносин в частині способів і форм притягнення осіб до відповідальності за порушення бюджетного законодавства. І саме вказаним спеціальним законом передбачено повноваження органів державного фінансового контролю накладати попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства.
Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу (ст. 1 Бюджетного кодексу України (далі - БК України).
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 113 БК України, до повноважень органів державного фінансового контролю з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить здійснення контролю, зокрема, за цільовим та ефективним використанням коштів державного бюджету та місцевих бюджетів (включаючи проведення державного фінансового аудита).
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 117 БК України, за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу, зокрема, як попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів.
За правилами ч. 1 ст. 118 БК України, попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства може застосовуватися учасниками бюджетного процесу, уповноваженими цим Кодексом на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства.
Таким чином, Держуадитслужба як учасник бюджетного процесу уповноважена БК України на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства (у частині цільового і ефективного використання бюджетних коштів), наділена правомочностями з накладення санкції у вигляді попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства.
Закон визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, проте, саме БК України регламентує, зокрема, питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а відтак є спеціальним нормативним актом щодо регулювання правовідносин в частині способів і форм притягнення осіб до відповідальності за порушення бюджетного законодавства. І саме вказаним спеціальним законом передбачено повноваження органів державного фінансового контролю накладати попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства.
Крім того, відповідно до п. 24 ч.1 ст. 116 БК України, порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме нецільове використання бюджетних коштів.
Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 117 БК України, за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу, зокрема, як: попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства; зупинення операцій з бюджетними коштами застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктами 1-3, 10, 11, 14-29, 32-36, 38 і 40 ч. 1 ст. 116 цього Кодексу, у порядку, встановленому ст. 120 цього Кодексу.
Згідно з п. 1 ст. 119 БК України, нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають: бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет); напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі) або в порядку використання бюджетних коштів; бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).
Аналіз наведених норм чинного законодавства дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та, у разі виявлення порушень законодавства, пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.
У разі виявлення збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їхній розмір в установленому законодавством порядку та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольного об`єкта та приведення її відповідно до вимог законодавства, що у цій частині є обов`язковою до виконання.
Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їхню наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Отже, в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.
Законність і правильність обчислення розміру збитків може бути предметом перевірки в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю про їхнє стягнення, а не у справі за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
Суд установив, що під час проведеної ревізії встановлено таке:
- за результатами ревізії питання дотримання чинного законодавства при встановленні, нарахуванні та виплаті посадового окладу, надбавок, доплат та премій, а також дотримання законодавства при нарахуванні та сплаті єдиного соціального внеску керівникам підприємства, встановлено незаконних видатків на заробітну плату в загальній сумі 1656931,51 грн;
- за результатами ревізії питання дотримання законодавства про публічні закупівлі встановлено зайвих виплат на загальну суму 312127,49 грн;
- за результатами ревізії питання правильності відображення дебіторської та кредиторської заборгованості, стан претензійно-позовної роботи встановлено недоотримання фінансових ресурсів та як наслідок нанесено фінансових втрат на загальну суму 750619,77 грн.
Інших порушень під час ревізії відповідачем не встановлено.
Тобто, тільки ці, встановлені відповідачем під час ревізії, обставини, стали підставою для складання оскаржуваної вимоги.
Зважаючи на те, що позивач заперечує, що вказаними порушеннями заподіяно матеріальну шкоду (збитки) місцевому бюджету, суд зазначає, що позовні вимоги про визнання протиправною та скасування вимоги є передчасними.
Відповідач у вимозі вимагає у позивача забезпечити відшкодування шкоди/втрат на загальну суму 2719678,78 грн.
Отже, пункти вимоги щодо відшкодування збитків носять суто інформаційно-рекомендаційний характер, та не свідчять про порушення прав позивача у вказаних правовідносинах, до моменту можливої реалізації відповідачем права на звернення до суду з приводу стягнення збитків завданих державному бюджету.
Пункти (частини) вимоги, які не вказують на стягнення збитків, можуть бути перевірені судом у справі за відповідним позовом підконтрольної установи у випадку їхнього оскарження. Водночас наявність збитків, правильність їхнього обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
Зазначений підхід узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, неодноразово висловленою у постановах, зокрема, від 07 жовтня 2014 року в справі №21-368а14, від 14 жовтня 2014 року в справі №21-453а14, від 18 листопада 2014 року в справі №21-.461а14, від 20 січня 2015 року в справі №21-601а14, від 27 січня 2015 року в справі № 21-436а14, від 10 лютого 2015 року в справі №21-632а14, від 15 квітня 2014 року в справах №№ 21-40а14, 21-63а14), від 29 травня 2017 року в справі №826/6304/16, від 23 лютого 2016 року в справі №818/1857/14.
Цю ж правову позицію послідовно підтримав Верховний Суд у постановах від 08 серпня 2019 року у справі №804/9577/13-а, від 11 грудня 2019 року №160/641/19, від 08 квітня 2020 року в справі №809/504/17, від 07 квітня 2020 року в справі №813/1984/18, від 31 березня 2020 року в справі №817/650/18, від 20 березня 2020 року в справі №814/380/17, від 12 березня 2021 року у справі №640/3186/19, від 27 травня 2021 року у справі №160/8621/19, від 17 червня 2021 року у справі №0440/6907/18, від 31 серпня 2021 року у справі №160/5323/20, від 14 грудня 2021 року у справ №811/1203/18 та інших.
Таким чином, відповідно до сталої судової практики застосування законодавства у спірних правовідносинах оскаржувана вимога не породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата - підконтрольної установи, і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи.
При цьому, як зазначив Верховний Суд у постанові від 17.06.2021 у справі №440/6907/18, вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків, як акт індивідуальної дії, вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі, та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача.
Також, за визначенням п. 1.3 розділу 1 Порядку взаємодії між органами державної контрольно-ревізійної служби та органами прокуратури, внутрішніх справ і Служби безпеки України, затвердженого наказом Головного контрольно-ревізійного управління України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби Безпеки України, Генеральної прокуратури України від 19 жовтня 2006 року №346/1025/685/53, матеріальна шкода (збитки) це втрата активів чи недоотримання належних доходів об`єктом контролю та/або державою, що сталися внаслідок порушення законодавства об`єктом контролю шляхом дій або бездіяльності його посадових (службових) осіб.
У свою чергу втрата активів це безповоротне зменшення активів через: перерахування (сплату) коштів; відчуження, недостачу, знищення (псування) чи придбання неліквідного (зіпсованого) майна; втрату боржника у зобов`язанні; зменшення частки державної (комунальної) власності у статутному фонді господарського товариства; розмір матеріальної шкоди (збитків) - вартість втрачених активів або недоотриманих доходів, яка визначається за даними бухгалтерського обліку і фінансової звітності об`єкта контролю або експертною оцінкою та іншими визначеними законодавством способами.
Відповідно до статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.
Оскаржувана в цій справі вимога Держаудитслужби указує на порушення вимог чинного законодавства, що призвели до заподіяння збитків, їх розмір і необхідність усунення цих порушень шляхом стягнення шкоди/втрат.
Враховуючи те, що збитки у випадку відсутності факту їх добровільного відшкодування стягуються примусово в судовому порядку з особи, яка їх заподіяла, а правильність їх обчислення має перевірятись судом, який розглядає такий позов, суд зазначає, що оскаржувана вимога не породжує обов`язки, що негативно впливають на права позивача.
При цьому, при зверненні з позовом про відшкодування збитків (в разі непогашення їх в добровільному порядку), Держаудитслужба повинна буде доводити наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: збитків, протиправної поведінки, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на встановлені обставини справи, наведені положення чинного законодавства, суд зазначає, що позовні вимоги у цій справі підлягають частковому задоволенню.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн.
Частиною першою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на викладені норми, часткове задоволення позовних вимог, суд зазначає про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судового збору у розмірі 1342,00 грн.
У судовому засіданні, яке відбулось 28.08.2023 представник позивача подала заяву про відшкодування витрат на професійну правову допомогу, у зв`язку з цим, суд, відповідно до ст.143 КАС України, призначає судове засідання для вирішення питання про судові витрати.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправними дії Північно-східного офісу Держаудитслужби щодо проведення планової виїзної ревізії Комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради, за результатами якої оформлено акт від 04.11.2022 №12.06-05/1.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати (витрати на професійну правничу допомогу) на 11 вересня 2023 року на 09:30 год. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду (м. Дніпро, вул. Академіка Чекмарьова, 5, зала №4).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Комунальне підприємство «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Павлоградської міської ради (вул. Дніпровська, 41-а, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51404, ).

Відповідач: Північно-східний офіс Держаудитслужби (майдан Свободи, м. Харків, 61022, ).

Третя особа: Павлоградська міська рада (вул. Соборна, 95, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51400, )

Повний текст рішення складено 07.09.2023.

Суддя Н.В. Кучугурна