Справа № 420/22381/23
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2023-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 вересня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Одеській області, третя особа без самостійних вимог Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 (позов поданий представником позивача адвокатом Шаповаловим О.Ю.) до Управління Служби безпеки України в Одеській області, в якому позивач просить суд: - визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідок про розмір грошового забезпечення, виходячи із розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ«Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для перерахунку із 01 лютого 2020 року, 01 лютого 2021 року основного розміру пенсії ОСОБА_1 ; - зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення, виходячи із розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ«Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII«Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

Відповідно до ч.6 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Позов поданий представником позивача, проте всі відомості визначені у п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позові відносно адвоката зазначені неправильно, зокрема, РНОКПП зазначений як ТТ130158 (замість 10 цифр).

Не надані доказі у підтвердження адреси реєстрації та РНОКПП позивача (копія паспорту тощо).

Позивач просить зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії, проте процесуальний статус ГУ ПФУ у якості третьої особи не визначає, не надає копію позову з додатками для вказаної особи.

Згідно з ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не надає жодного доказу у підтвердження того, що він є пенсіонером СБУ, якій отримує пенсію на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Позивач у позові просить визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідок про розмір грошового забезпечення та посилається на адвокатський запит, в якому просить інформацію про направлення довідок до ГУ ПФУ.

Таким чином, позивач не просив виготовити та направити довідки у відповідача. Інформація йому надана відповідачем.

Таким чином, зміст позовних вимог не відповідає викладеним у позові обставинам.

У змісті позову позивач посилається на висновки Верховного Суду щодо застосування постанови КМУ №704, проте не враховує, що ці висновки ґрунтуються на тому, що положення п. 4 постанови №704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно з постановою №704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року до 01.01.2020 року - набрання чинності Закону України від 14.11.2019 року №294-ІХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили, оскільки в Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» застереження щодо розрахункової величини для визначення посадових окладів. У Законі України «Про Державний бюджет України на 2020 рік таких застережень не має. Проте в Законах України про державний бюджет на 2021, 2022 таки застереження наявні.

Крім того, наявність права на перерахунок пенсії обґрунтовано положеннями ст.63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», відповідно до якої усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Згідно з п.4 постанови КМУ «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» №704 в редакції Постанови КМУ №481 від 12.05.2023, установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

Проте позивач заявляючи позовні вимоги про надання довідок для здійснення перерахунку пенсії не висвітлює вказаних обставин.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Правила регулювання строків звернення до суду має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховним Судом розглядалась справа №380/14933/22 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1, поданим до Львівського окружного адміністративного суду 20.10.2022 року, щодо оскарження бездіяльності відповідача, яка полягає у невидачі довідок для перерахунку пенсії із 01.02.2020, із 01.01.2021 та із 01.01.2022 про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022.

У постанові від 12.04.2023 року Верховний Суд дійшов висновку про те, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі перерахунку пенсії, 1 січня відповідного року.

Верховний Суд також зазначив, що посилання позивача на отримання листа відповідача від 19.09.2022 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Також ОСОБА_1, обґрунтовуючи причини пропуску строку звернення до суду, посилалась на день оприлюднення постанови Верховного Суду від 02.08.2022 року №440/6017/21, а саме 05.08.2022, який на його думку пов`язується із днем, коли особа дізналася про порушення своїх прав та законних інтересів.

Верховний Суд з цього приводу визначив, що неоднозначність судової практики у певних правовідносинах, відсутність такої чи її сформованість не є обставинами, з якими позивач пов`язує виникнення у нього права та підстав для судового захисту, тому не можуть вважатись поважними причинами пропуску строку. Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Таким чином по даній справі №420/16718/23 перебіг строку звернення до суду позивача з вимогами щодо видачі довідок про грошове забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 слід обраховувати з 1 січня відповідного року. Позивач звернувся з позовом до суду 25.08.2023 року, тобто встановлений КАС України шестимісячний строк звернення до суду позивачем пропущено щодо позовних вимог про видачу довідок про грошове забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 року.

Позивачем не подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, що не відповідає вимогам КАС України.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням поважних причин його пропуску об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

У додатках до позову зазначена квитанція про сплату судового збору, проте надана квитанція про поповнення рахунку ОСОБА_2 за надання адвокатських послуг. Квитанція про сплату судового збору не надана, судовий збір не сплачений.

Ухвалою суду від 30.08.2023 року позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків позову.

До суду від позивача на виконання ухвали суду надійшла заява, до якої долучено позов до УСБУ в Одеській області, третя особа без самостійних вимог ГУ ПФУ в Одеській області.

Також позивачем подана заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом, у якій заявник як на підставу поважності пропуску строку посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові №520/11178/2020 від 26.01.2021 року, згідно яких виходячи з принципу «належного врядування» пенсіонер, який отримує пенсію, виходить з презумпції, що її розмір визначено відповідно до закону. Пенсіонер не має розумних причин сумніватися у добросовісності дій працівників Пенсійного фонду. Обмеження права пенсіонера на отримання належної йому пенсії певними строками с неприпустимим, що підтверджується висновками викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.05.2020 у справі №815/1226/18, а також у постановах Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №635/7878/16-а та від 26.01.2021 у справі №520/11178/20.

Крім того, позивач стверджує, що з 24 лютого 2022 року він перебуває у лавах Сил Територіальної оборони Збройних Сул України Добровольчого формування «Муніципальна варта Одеси» 126 Бригада посвідчення №170 та здійснює обов`язки, які покладені на нього керівництвом Бригади.

Суд дійшов висновку, що доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення до суду є необґрунтованими.

При цьому суд відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 12.04.2023 року Верховний Суд у справі №380/14933/22 дійшов висновку про те, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі перерахунку пенсії, 1 січня відповідного року.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.12.2022 у справі №990/102/22 зазначила, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Натомість пропуск строку на звернення до суду через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку.

На підставі ч.5 ст.242 КАС України суд враховує викладений у постанові від 08.12.2022 у справі №990/102/22 висновок Великої Палати Верховного Суду та не визнає поважними викладені позивачем причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом, оскільки позивачем не викладено обставин безпосереднього впливу перебування у лавах Територіальної оборони як об`єктивних перешкод, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з труднощами звернення до суду в межах встановленого законом строку.

Також суд враховує, що заявником не надано жодних доказів на підтвердження обставин перебування у лавах Сил Територіальної оборони як непереборної сили, чим зумовлено пропуск процесуального строку звернення до суду з цим позовом.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що адміністративний позов щодо видачі довідок про грошове забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 повинен бути залишений без руху, а позивачу продовжений строк для усунення недоліків, які повинні бути усунуті шляхом надання до суду відповідно до вимог ст.123,161 КАС України заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням інших поважних причин його пропуску.

Також позивачем не виконано вимоги ухвали суду в частині надання доказу сплати судового збору, зазначеного у додатках первісного позову та копії його РНОКПП.

Також суд повідомляє, що у разі не усунення недоліків позов буде повернутий позивачу.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 171, 242, 248 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Одеській області, третя особа без самостійних вимог Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху, продовживши строк на усунення недоліків позову.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили у порядку ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва