Справа № 520/47/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 р.Справа № 520/47/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Д.С.,

представників сторін: представника позивача - Шевченка Д.В.,

представника відповідачів - Кизим Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2022, повний текст складено 04.08.2022, головуючий суддя І інстанції: Сліденко А.В., м. Харків, по справі № 520/47/22

за позовом Головного управління ДПС у Харківській області

до Куп`янської міської ради Харківської області , Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області третя особа Комунальне підприємство "Куп`янський водоканал" Куп`янської міської ради Харківської області

про стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ

Головне управління ДПС у Харківській області (далі по тексту ГУ ДПС у Харківській області, позивач) звернулося до суду із позовом до Куп`янської міської ради (далі по тексту КМР, перший відповідач), Виконавчого комітету Куп`янської міської ради (далі по тексту виконком КМР, другий відповідач), за участі третьої особи Комунального підприємства «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради (далі по тексту КП «Куп`янський водоканал» КМР, третя особа), в якому просило суд звернути стягнення податкового боргу Комунального підприємства «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, код ЄДРПОУ од у розмірі 9 539 589.32 на кошти органу місцевого самоврядування Куп`янської міської ради, Харківської області, , , які містяться на рахунках Виконавчого комітету, Куп`янської міської ради, Харківської області, та кошти місцевого бюджету.

В обґрунтування позову з посиланням на статтю 95 Податкового кодексу України (далі ПК України) зазначено, що оскільки Комунальне підприємство «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, як платник податків у добровільному порядку не виконав податкового обов`язку з оплати самостійно задекларованих податкових зобов`язань, а також з оплати податкових повідомлень-рішень, ГУ ДПС у Харківській області здійснило заходи щодо примусового забезпечення стягнення сум податкового боргу, які не призвели до погашення останнього. Враховуючи, що за правилами ст.ст. 87 та 89 ПК України, внаслідок відсутності майна боржника, як джерела погашення податкового боргу, сума заборгованості не стягнута, позивач в порядку статті 96 ПК України звернувся до суду з цим позовом до власника комунального підприємства Куп`янської міської ради з метою звернення стягнення податкового боргу Комунального підприємства «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради на кошти КМР.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.08.2022 по справі №520/47/22 позов залишено без задоволення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляцій скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, невірне трактування норм матеріального права, що в свою чергу призвело до прийняття необґрунтованого рішення, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.08.2022 по справі №520/47/22 та прийняти нове судове рішення про задоволення позову.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про відсутність можливості у контролюючого органу в порядку п. 95.1 ст. 95 ПК України здійснити заходи щодо погашення податкового боргу Комунального підприємства «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Пояснив, що оскільки вжиті податковим органом заходи щодо погашення суми податкового боргу у розмірі 8 683 454,55 грн шляхом направлення інкасових доручень, винесених на виконання рішення керівника про погашення податкового боргу в порядку п. 95.5 ст. 95 ПКУ від 30.03.2021 № 5, не призвели до його стягнення в дохід держави, а станом на 24.12.2020 рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/7907/2020 про стягнення заборгованості у сумі 856 134,77 грн залишається невиконаним, контролюючим органом було прийнято рішення від 27.08.2020 № 4/2020 про опис майна у податкову заставу. На підставі рішення від 27.08.2020 № 4/2020 про опис майна у податкову заставу контролюючим органом винесено акт опису майна від 27.08.2020 № 4/2020 на майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно у комунального підприємства боржника власне нерухоме майно, що може бути внесено в податкову заставу та відчужено за правилами ст. 95 ПК України, відсутнє. Зважаючи на викладене, у КП «Куп`янський водоканал» відсутнє будь-яке майно, що може стати джерелом погашення податкового боргу, а тому ДПС у Харківській області з метою погашення податкового боргу та дотримання діючих норм законодавства України неодноразово зверталося на адресу Куп`янської міської ради, як органу місцевого самоврядування, яким утворено КП «Куп`янський водоканал», з вимогою щодо прийняття рішення згідно п. 96.1 ст. 96 ПК України.

Куп`янською міською радою були надані відповіді, відповідно до яких відповідач лише по суті повідомляв про наявність заборгованості з боку держави щодо компенсації різниці вартості тарифів та можливе в подальшому надходження коштів в рахунок погашення різниці в тарифах.

При цьому жодних об`єктивних обставин, щоб підтверджували би неефективність затвердження плану досудової санації, ліквідації чи порушення справи про банкрутство, які на даний момент є єдиними ефективними засобами, які зможуть покращити фінансовий стан платника податків та забезпечити сплату податків, органом місцевого самоврядування наведено не було.

Крім того, контролюючий орган згідно з текстом подання від 05.10.2021 № 25916/5/20-40-13-07-16 порушував питання перед Куп`янською міською радою щодо виділення коштів місцевого бюджету та/або майна в рахунок подальшого погашення.

Враховуючи, що за результатами неодноразових звернень контролюючого органу з поданнями до Куп`янської міської ради жодного передбаченого ст. 96 ПК України рішення контролюючим органом від органу місцевого самоврядування не отримано, кошти з місцевого бюджету та майно в податкову заставу для погашення податкового боргу не виділено, що прямо свідчить про те, що органом місцевого самоврядування заходи щодо погашення податкового боргу комунального підприємства фактично не вживаються, контролюючий орган мав всі законні підстави для звернення до суду з цим позовом до Куп`янської міської ради.

Разом з цим, оскільки згідно з ідентифікаційними даними контролюючого органу Куп`янська міська рада не має відкритих банківських рахунків, що значно ускладнює стягнення податкового боргу комунального підприємства з органу місцевого самоврядування, вимога про стягнення коштів заявлена також і до Виконавчого комітету Куп`янської міської ради, який відповідно до ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є виконавчим органом Куп`янської міської ради, має статус окремої юридичної особи та може мати власні банківські рахунки. З огляду на вищенаведене, Головне управління ДПС у Харківській області правомірно звернулось з адміністративним позовом про звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває комунальне підприємство та у повному обсязі виконало усі передумови для такого звернення та вчинило усі передбачені ст. 95 ПКУ заходи примусового погашення боргу.

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу Куп`янська міська рада просила скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, як законне та обґрунтоване, зазначивши про недотримання контролюючим органом процедури примусового виконання податкового обов`язку за платника податків боржник, визначеної приписами ст. ст.95 і 96 ПК України.

Звертає увагу суду апеляційної інстанції, що законом чітко передбачена послідовність реалізації контролюючим органом владних повноважень з приводу примусового виконання податкового обов`язку платника податків - боржника, дотримання якої є обов`язковим, і яка не містить жодних винятків, а саме: здійснення заходів шляхом стягнення коштів (абз.1 п. 95.3 ст. 95 Податкового кодексу України), а у разі недостатності коштів - здійснення заходів шляхом продажу майна платника податків - предмету податкової застави (абз.2 п.95.3 ст.95 Податкового кодексу України), однак, як вірно зазначено судом першої інстанції, у межах даної справи позивачем не подано доказів здійснення заходів із стягнення коштів платника податків за податковим боргом на суму 9 539 589,32 грн. Суб`єктом владних повноважень також не подано доказів звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Матеріали справи не містять ані доказів звернення податкового керуючого до третьої особи - боржника із вимогою про надання переліку активів, які можуть бути легально і безперешкодно використані у якості джерел погашення податкового боргу (зокрема, легкових автомобілів, офісних меблів тощо), ані доказів проведення податковим керуючим перевірки стану усього майна, яке перебуває у податковій заставі.

Наполягає, що у межах даного спору суб`єкт владних повноважень заявив вимогу про стягнення 9 539 589,32 грн податкового боргу, але попередньо не здійснив визначених абз. 1 та 2 п. 95.5 ст. 95 ПК України заходів на цю ж саму суму податкового боргу.

Окрім того, контролюючий орган не подав ані доказів здійснення заходів у порядку п. 95.22 ст. 95 Податкового кодексу України, ані доказів відсутності правових підстав для здійснення таких заходів.

Також не враховано позивачем, що особливості погашення податкового боргу комунальних підприємств, які визначені статтею 96 Податкового кодексу України стосуються вже стадії коли контролюючим органом було виконано повний перелік дій, встановлених Податковим кодексом України щодо порядку стягнення податкового боргу, зокрема і в тому разі, коли сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна державного підприємства не покриває суму податкового боргу такого платника податків.

Така правова позиція цілком відповідає правовій позиції Верховного Суду України (постанови Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 826/8951/15, від 24 квітня 2018 року у справі №821/1295/17, від 31 липня 2018 року по справі № 820/2916/17, від 31 липня 2018 року у справі № 820/2916/17, від 06 листопада 2018 року у справі № 807/903/15, від 20 грудня 2018 року у справі №826/10168/15 , від 28 січня 2019 року у справі № 810/2322/17).

КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради Харківської області у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу також заперечував проти її задоволення, просив суд її відхилити, як необґрунтовану та безпідставну, а рішення суду першої інстанції без змін.

Вказав, що у межах даного спору позивач - скаржник заявив вимогу про стягнення 9.539.589,32 грн податкового боргу, але попередньо не здійснив визначених абз.1 та 2 п. 95.5 ст. 95 ПК України заходів на цю ж саму суму податкового боргу, та не подав до суду ані доказів здійснення заходів в порядку п. 95.22 ст. 95 Податкового кодексу України, ані доказів відсутності правових підстав для здійснення таких заходів.

Оскільки у спірних правовідносинах позивачем - скаржником не була безперервно та перманентно дотримана передбачена ст. 95 ПК України черговість та повнота реалізації управлінської функції контролю за своєчасністю розрахунків третьої особи у сфері виконання податкового обов`язку, суд дійшов цілком правомірно відмовив в задоволенні позову.

Додатково зазначено, що згідно із указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України. Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває на теперішній час.

Внаслідок окупації виникли об`єктивні обставини, які унеможливили належне зберігання документації, архіву та всього майна (техніки, будівель) КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради Харківської області, що призвело до відсутності коштів на будь-які розрахунки та ведення адміністративно - господарчої діяльності, а працівників КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради Харківської області з перших днів окупації було відправлено у простій, а в червні 2022 року взагалі звільнено.

У відповіді на відзиви Куп`янської міської ради та КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради Харківської області контролюючим органом фактично продубльовано зміст апеляційної скарги, інших доводів та аргументів представником позивача не викладено.

В додаткових письмових поясненнях представник позивача зазначив, що з огляду на перебування територіальної громади Куп`янського району з лютого 2022 року по жовтень 2022 року під окупацією рф надати докази надіслання листа на адресу платника податків - комунального підприємства про наявний борг та необхідність надання документів є неможливим.

Також повідомлено, що після деокупації Куп`янського району було встановлено, що внаслідок військової агресії РФ були повністю знищений архів ГУ ДПС, який розташовані за адресою: м. Куп`янськ, вул. Харківська, буд. 99, а тому надати будь-які інші документи окрім тих, що містяться в матеріалах справи не є можливим.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в останній та додаткових поясненнях, наданих до суду апеляційної інстанції.

Представник відповідачів в судовому засіданні проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечувала, просила суд апеляційної інстанції її відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване; підтримали правову позицію, викладену у відзивах на апеляційну скаргу та додаткових поясненнях.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про розгляд справи за своєї відсутності.

У відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що обставини реєстрації відповідачів та третьої особи у якості юридичних осіб, належності органу місцевого самоврядування прав власності на підприємство, реальності існування податкового боргу у заявленому до стягнення розмірі учасники спору не заперечують, а тому ці обставини суд визнав такими, що не підлягають додатковому доказуванню у порядку ч. 1 ст. 78 КАС України. Податковою адресою КП «Куп`янський водоканал» КМР є Харківська область, місто Куп`янськ, пр-т Конституції, б.110.

Обставини існування податкового боргу третьої особи (а відтак, і обставини узгодження грошових зобов`язань, спливу строків добровільної оплати узгоджених грошових зобов`язань, трансформації узгоджених грошових зобов`язань у податковий борг) визнаються судом доведеними у порядку ч. 1 ст. 78 ПК України, а тому суд не вбачав необхідності у додатковому доказуванні цих обставин.

02.10.2019 ГУ ДПС у Харківській області відносно третьої особи була складена податкова вимога № 128058-54, котра була направлена за належною податковою адресою платника податків боржника та одержана посадовою особою Комунального підприємства - 17.10.2019.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.08.2020р. у справі №520/7907/2020 з КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради було стягнуто 1.901.014,67 грн коштів за податковим боргом.

Доказів звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на продаж майна платника податків, описаного у податкову заставу, матеріали справи не містять.

ГУ ДПС у Харківській області в особі начальника Салтівського управління 27.08.2020 було прийнято рішення № 4/2020 про опис у податкову заставу майна третьої особи.

27.08.2020 податковим керуючим відносно третьої особи було складено акт №4/2020 про опис майна у податкову заставу, котрий містить значення «-» або «Х».

Між тим, доказів проведення податковим керуючим перевірки відносно майна третьої особи у порядку п. 91.3 ст. 91 Податкового кодексу України матеріали справи не містять.

30.03.2021 ГУ ДПС у Харківській області у порядку п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України було прийнято рішення № 5 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

22.06.2021 ГУ ДПС у Харківській області було складено і спрямовано до Куп`янської міської ради Харківської області подання про розгляд відносно КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради питань у порядку п.96.1 ст.96 Податкового кодексу України.

Доказів прийняття Куп`янською міською радою Харківської області за цим поданням будь-якого рішення матеріали справи не містять.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.08.2020р. у справі №520/7907/2020 установлені обставини направлення на адресу третьої особи податкової вимоги № 128058-54 від 02.10.2019.

Стверджуючи про наявність підстав для виконання податкового обов`язку замість боржника у примусовому порядку органом місцевого самоврядування та виконавчим органом органу місцевого самоврядування, контролюючий орган ініціював даний спір.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки у спірних правовідносинах позивачем - суб`єктом владних повноважень не була безперервно і перманентно дотримана передбачена ст. 95 ПК України черговість та повнота реалізації управлінської функції контролю за своєчасністю розрахунків третьої особи у сфері виконання податкового обов`язку, підстави для стягнення коштів платника податків за податковим боргом на суму 9.539.589,32 грн з відповідачів відсутні.

Крім того, за висновком суду першої інстанції, за визначенням ст.ст. 1 і 10 Закону України від 21.05.1997р. №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" органом місцевого самоврядування у спірних правовідносинах є лише Куп`янська міська рада Харківської області, а тому у позові до Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області належить відмовити і з цієї підстави також.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України (далі по тексту ПК України) платники податків обтяжені обов`язком сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

За приписами пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Підпунктом 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 ПК України передбачено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

За правилами п. 57.3 ст. 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п. 59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до податкової вимоги № 128058-54 від 02.10.2019 ГУ ДПС у Харківській області, яка одержана посадовою особою Комунального підприємства - 17.10.2019, загальна сума податкового боргу КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради станом на 01.10.2019 становить 407913.88 грн.

Відповідно до п. 59.5 ст. 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Судом апеляційної інстанції встановлено, та визнається сторонами у справі, що з моменту направлення вказаної податкової вимоги податковий борг не переривався.

Станом на 29.12.2021 розмір несплаченої суми податкового боргу з податку на додану вартість КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, становить 9 539 589,32 грн.

Відповідач не заперечує щодо наявності у КП «Харківводоканал» податкового боргу з ПДВ у вказаній сумі, спірним в межах розгляду даної справи є обрання контролюючим органом порядку погашення податкового боргу комунального підприємства, з урахуванням організаційно-правової форми відповідача, як юридичної особи.

Колегією суддів встановлено, що відповідно до пункту 2.3 статуту КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, затвердженого рішенням сесії Куп`янської міської ради від 11.10.2019, власником підприємства є Куп`янська міська рада Харківської області.

Майно підприємства є власністю територіальної громади міста Куп`янськ і закріплюється за ним на праві господарського відання (пункт 5.2).

Пунктом 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначено, що право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що власником майна КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, яке засноване на комунальній власності є Куп`янська міська рада Харківської області, як орган місцевого самоврядування, яка відповідно до ст. 96 ПК України і є повноважною особою для прийняття одного з рішень, зазначених в п.п. 96.1.1 - 96.1.4 п. 96.1 ст. 96 ПК України.

Правовідносини щодо погашення податкового боргу державних або комунальних підприємств регулюються спеціальними нормами, зокрема, статтею 96 ПК України, що зумовлено особливою метою створення таких підприємств, які у більшості випадків пов`язані із здійсненням соціальних функцій (комунальні підприємства) та із захистом загальнодержавних інтересів (казенні підприємства).

Відповідно до пункту 96.1 статті 96 ПК Україниу разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення про :

- виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків. Рішення про фінансування таких витрат розглядається на найближчій сесії відповідної ради (пп.96.1.1);

- затвердження плану досудової санації такого платника податків, який передбачає погашення його податкового боргу (пп.96.1.2);

- ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії (пп.96.1.3);

- прийняття сесією відповідної ради рішення щодо порушення справи про банкрутство платника податків (пп.96.1.4).

Пунктом 96.3 статті 96 ПК України передбачено, що відповідь щодо прийняття одного із зазначених рішень надсилається контролюючому органу протягом 30 календарних днів з дня направлення звернення.

У разі неотримання зазначеної відповіді у визначений цим пунктом строк або отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке комунальне підприємство або його майно.

Водночас наведені особливості погашення податкового боргу комунального підприємства не змінюють послідовність реалізації стадій стягнення податкового боргу з платника податків, визначених статтею 95 ПК України.

Так, згідно з пунктом 95.1 цієї статті ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Для цього контролюючий орган звертається в порядку пункту 95.3 статті 95 ПК України до суду з позовом про стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини, а також щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

За визначенням п. 95.4 ст. 95 ПК України стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, контролюючий орган здійснює на підставі рішення суду у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 95.5 ст. 95 ПК України вилучені відповідно до цієї статті готівкові кошти вносяться посадовою особою контролюючого органу до банку в день їх стягнення для перерахування до відповідного бюджету або до державного цільового фонду в рахунок погашення податкового боргу платника податків, а в разі використання платником податків єдиного рахунку - на такий рахунок, а у разі погашення податкового боргу з податку на додану вартість за задекларованими до сплати податковими зобов`язаннями за періоди, починаючи з 1 липня 2015 року, визначеними платником податків у податковій декларації з податку на додану вартість або уточнюючому розрахунку, такі кошти вносяться на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі неможливості внесення зазначених коштів протягом того самого дня їх необхідно внести в банк наступного робочого дня. Забезпечення збереження зазначених коштів до моменту їх внесення в банк здійснюється відповідним контролюючим органом.

Разом з цим, за приписами ч. 2 п. 95.5 ПК України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг перевищує 5 мільйонів гривень та не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутні зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань.

У таких випадках:

рішення про стягнення коштів з рахунків такого платника податків у банках є вимогою стягувача до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи;

рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, перевищує 5 мільйонів гривень та не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, за відсутості зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, тобто в позасудовому порядку.

За правилами пункту 95.7 статті 95 ПК України продаж майна платника податків здійснюється на публічних торгах та/або через торгівельні організації.

Зміст наведених положень свідчить про те, що податковим законодавством встановлено особливий порядок погашення заборгованості платників податків (у тому числі комунальних підприємств) та визначено перелік заходів, які зобов`язаний здійснити контролюючий орган у відповідній послідовності для примусового стягнення податкового боргу, а саме: звернутись до суду з вимогою про стягнення коштів з рахунків у банку; отримати судовий дозвіл на погашення усієї суми боргу за рахунок майна; провести торги з продажу майна, внесеного в податкову заставу.

У свою чергу, обов`язок контролюючого органу звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке комунальне підприємство або його майно, виникає у разі отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог або не отримання відповіді від такого органу місцевого самоврядування. При цьому лише за умови, що сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено.

Зокрема, передумовою звернення контролюючого органу до органу місцевого самоврядування (органу виконавчої влади) у порядкустатті 96 ПК Україниє вжиття ним заходів щодо виявлення майна та встановлення неможливості внесення такого майна в податкову заставу внаслідок його відсутності.

При цьому застосування передбаченої статтею 96 ПК України процедури є допустимим за умови неможливості погашення податкового боргу за рахунок коштів, які знаходяться у власності платника податків, у порядку встановленомустаттею 95 ПК України, та недостатності суми коштів, отриманих від продажу майна платника для погашення податкового боргу.

У разі якщо усі перелічені заходи не мали результатом погашення податкового боргу комунального підприємства, то контролюючий орган вчиняє дії, передбачені статтею 96 ПК України, для залучення коштів (майна) органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, на погашення податкового боргу останнього.

Системний аналіз вищезазначених норм дає підстави для висновку, що податковим законодавством встановлено особливий порядок погашення заборгованості платників податків (у тому числі комунальних підприємств) перед бюджетами та визначено перелік заходів, які повинен здійснити контролюючий орган у певній послідовності для примусового стягнення податкового боргу, а саме: звернутись до суду з вимогою про стягнення коштів з рахунків у банку; отримати судовий дозвіл на погашення усієї суми боргу за рахунок майна; провести торги з продажу майна, внесеного в податкову заставу. Якщо вказані заходи не мали результатом погашення податкового боргу комунального підприємства, то податковий орган вчиняє дії, передбачені статтею 96 ПК України, для залучення коштів (майна) органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке підприємство, для погашення податкового боргу останнього.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 у справі №520/7907/2020 з КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради з відкритих розрахункових рахунків стягнуто податковий борг у розмірі 1 901 014,67 грн.

Станом на 24.12.2020 судове рішення по вказаній справі залишається невиконаним на загальну суму 856 134,77 грн.

Разом з цим, доказів здійснення заходів у судовому порядку із стягнення коштів платника податків за податковим боргом на 8 683 454,55 грн (9 539 589,32 грн 856 134.77 грн) контролюючим органом не надано, і як з`ясовано в суді апеляційної інстанції вони не вживалися.

Колегією суддів враховано, що остання з включених до розрахунку податкового боргу у спірних правовідносинах податкова декларація з податку на додану вартість № , за якою не відбулася сплата третьою особою самостійно узгоджених податкових зобов`язань, датована 27.09.2021, в той час як останнє у часі інкасове доручення (розпорядження) від 15.06.2021.

Посилання апелянта на вжиття заходів щодо погашення податкового боргу у розмірі 8 683 454,55 грн шляхом направлення інкасових доручень, винесених на виконання рішення керівника про погашення податкового боргу в порядку п. 95.5 ст. 95 ПК України від 30.03.2021 № 5 не відповідає дійсності, оскільки з досліджених копій таких доручень від 08.06.2021, 14.06.2021, 15.06.2021, які містяться в матеріалах справи (т. 1 а.с. 40-45), колегією суддів встановлено, що сума до стягнення була заявлена відповідно у розмірах 1901014,67 грн та 7 939 838,89 грн, що не співвідноситься з загальною сумою податкового боргу у цій справі.

Крім того, будь-яких заходів щодо стягнення з рахунків КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради після 27.09.2021 та дати подачі позову до суду 29.12.2021 контролюючим органом не здійснено.

Доказів зворотнього позивачем не надано та жодних пояснень з цього приводу позивачем не наведено.

Згідно з п. 89.3 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку застосування податкової застави податковими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 16.06.2017 № 586, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 липня 2017 р. за № 859/30727 майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису майна (додаток 2). Акти опису майна реєструються у журналі реєстрації актів опису майна у податкову заставу (додаток 3).

При цьому відповідно до ч. 1 ст. 66 Господарського кодексу України майно підприємства становлять виробничі і невиробничі фонди, а також інші цінності, вартість яких відображається в самостійному балансі підприємства.

Колегією суддів встановлено, що 27.08.2020 начальником Салтівського управління ГУ ДПС у Харківькій області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в зазначеному рішенні як і в акті опису майна від 27.08.2020 відсутнє посилання на майно, яке описується у податкову заставу (т.1 а.с.34, 35), що дає підстави для висновку, про неналежне виконання контролюючим органом вимог п. 89.3 ПК України та порядку застосування податкової застави на підтвердження відсутності та/або наявності у КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради майна, яке може бути внесене в податкову заставу та відчужене.

Згідно з п. 91.3 ст.91 ПК України податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб, здійснює підготовку документів для звернення до суду з поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно.

Між тим, як правильно встановлено судом першої інстанції матеріали справи не містять ані доказів звернення податкового керуючого до третьої особи - боржника із вимогою про надання переліку активів, котрі можуть бути легально і безперешкодно використані у якості джерел погашення податкового боргу (зокрема, легкових автомобілів, офісних меблів тощо), ані доказів проведення податковим керуючим перевірки стану усього майна, яке перебуває у податковій заставі.

Вказане свідчить, що контролюючим органом не вжито заходів щодо виявлення майна та активів КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, на які можливо звернути стягнення відповідно до вимог Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затвердженогонаказом Міністерства фінансів України від 16 червня 2017 року № 586, оскільки здійснено лише перевірку електронних баз даних, за якими було встановлено накладення арешту на нерухоме майно без визначення конкретного переліку.

З наданої позивачем до матеріалів справи інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів нерухомого від 02.09.2021 № 272887178 щодо КП «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, судом апеляційної інстанції встановлено відсутність обтяження нерухомого майна третьої особи арештом.

Водночас, як свідчить зміст ст. 96 ПК України, погашення податкового боргу комунального підприємства шляхом звернення стягнення суми податкового боргу такого комунального підприємства на кошти органу місцевого самоврядування в управлінні якого перебуває комунальне підприємство можливо за умови вжиття передбачених п. 96.1 ст. 96 ПК України заходів і вони не дали результату.

Невжиття позивачем всіх вказаних заходів, які є передумовою для звернення з таким позовом до суду, виключає можливість звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків.

Відповідно до п. 96.1 ст. 96 ПК України, у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення про виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків. Рішення про фінансування таких витрат розглядається на найближчій сесії відповідної ради.

Згідно з п. 96.3. ст. 96 ПК України відповідь щодо прийняття одного із зазначених у пунктах 96.1 та 96.2 цієї статті рішень надсилається контролюючому органу протягом 30 календарних днів з дня направлення звернення.

У разі неотримання зазначеної відповіді у визначений цим пунктом строк або отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу чи органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно.

В позові та в апеляційній скарзі контролюючий орган зазначив, що з метою дотримання вимог п. 96.1 ст. 96 ПК України ГУ ДПС у Харківській області неодноразово звертався до Куп`янської міської ради з поданням щодо прийняття рішення про виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків.

Так, згідно з текстом подання від 05.10.2021 № 25916/5/20-40-13-07-16 контролюючий орган порушував питання перед Куп`янською міською радою щодо виділення коштів місцевого бюджету та/або майна в рахунок подальшого погашення податкового боргу. Проте, лист, наданий у відповідь на вказане подання, не містив інформації щодо результатів розгляду питання щодо виділення майна в податкову заставу.

Однак, на вимогу суду апеляційної інстанції надати копію вказаного подання разом з відповіддю Куп`янської міської ради представник позивача вказав на неможливість це зробити з огляду на відсутність таких документів у розпорядженні контролюючого органу на даний час.

Колегія суддів зауважує, що матеріали справи містять копію листа від 18.11.2019 № 1663-28-02/4, яким Куп`янська міська рада повідомила позивача про те, що станом на 01.10.2019 за підприємством обліковується борг з оплати ПДВ за серпень поточного року у розмірі 421 412 грн, який станом на момент надання відповіді частково погашений.

При цьому, подання від 18.10.2019 № 2765/9/20-40-54-07 про прийняття одного із рішень, зазначених в ст. 96 ПК України позивачем до матеріалів справи не надано.

Докази отримання відповідачем інших звернень контролюючого органу від 30.04.2021 та від 22.06.2021 в поряду ст. 96 ПК України матеріали справи не містять.

Таким чином, у справі, що розглядається судом першої інстанції встановлено, підтверджено у суді апеляційної інстанції та не спростовано відповідачем належними, допустимими та достатніми доказами невжиття контролюючим органом усіх указаних заходів.

Отже, контролюючим органом не дотримано встановленого положеннями статті 96 ПК України обов`язкового порядку погашення податкового боргу комунального підприємства.

Такий висновок узгоджується зі правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі № 820/899/17.

Також колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за визначенням ст.ст. 1 і 10 Закону України від 21.05.1997р. №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" належним відповідачем у випадку дотримання ГУ ДПС у Харківській області послідовності реалізації стадій стягнення податкового боргу з платника податків, визначених статтями 95 та 96 ПК України, є лише власник КП «Куп`янський водоканал» - Куп`янська міська рада Харківської області, у задоволенні позову до Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області слід відмовити.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДПС у Харківській області про звернення стягнення податкового боргу Комунального підприємства «Куп`янський водоканал» Куп`янської міської ради, у розмірі 9 539 589.32 грн на кошти органу місцевого самоврядування Куп`янської міської ради, Харківської області, які містяться на рахунках Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області та кошти місцевого бюджету.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Зважаючи на результат апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2022 по справі № 520/47/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 08.09.2023 року