Справа № 640/19115/19
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Коротких А.Ю. та Сорочка Є.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремлений підрозділ ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом державного підприємства "Інформаційно-обчислювальний центр Міністерства соціальної політики України" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Інформаційно-обчислювальний центр Міністерства соціальної політики України» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Києві (далі - відповідач), у якому просило суд визнати нечинним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 03.07.2019 на суму 23586,07 грн. винесене ГУ ДФС у м. Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Колегія суддів звертає увагу на те, що при поданні апеляційної скарги з апелянтом заявлено вимогу про заміну сторони у справі її правонаступником, а саме Головне управління ДФС у м. Києві замінити на Головне управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС ().

Необхідність здійснення заміни відповідача у справі обґрунтоване припиненням діяльності органів Державної фіскальної служби України.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Надаючи правову оцінку клопотанню Головного управління ДПС у м. Києві () про заміну відповідача у справі на його правонаступника, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, постановою КМУ від 18.12.2018 року №1200 утворено ДПС України та ДМС України, реорганізувавши ДІС шляхом поділу.

Пунктом 2 зазначеної постанови визначено, що ДПС та ДМС є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої ДФС у відповідних сферах.

Постановою КМ України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» від 19.06.2019 року за №537 постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2, зокрема: ГУ ДФС у м.Києві приєднати до ГУ ДПС у м. Києві.

Розпорядженням КМУ від 21.08.2019 року №682-р оголошено про початок роботи ДПС України.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що територіальні органи ДПС України були ліквідовані як юридичні особи публічного права постановою КМУ від 30.09.2020 № 893.

Наказом ДПС від 30.09.2020 № 529 утворено нову мережу територіальних органів ДПС.

Наказом ДПС від 24.12.2020 № 755 оголошено про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій новоствореними територіальними органами ДПС.

Так, повноваження (функції) ліквідованих органів ДПС перейшли до відповідних органів у системі ДПС.

Постановою КМУ від 06.03.2019 №227 «Про затвердження положень про ДПС України та ДМС України»(зі змінами) та у відповідності до ч.2 п. 2 постанови КМУ від 30.09.2020 року №893 «Деякі питання територіальних органів ДПС», у зв`язку з ліквідацією територіальних органів ДПС шляхом утворення відокремлених підрозділів ДПС, правонаступником Головне управління ДПС у м. Києві є ГУ ДПС у м. Києві (, відокремлений підрозділ ДПС України).

Отже, відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво від ліквідованих органів ДПС до новостворених органів ДПС, що є підставою для заміни сторони у справі в порядку ст. 52 КАС України.

Відтак, Головним управлінням ДПС у м. Києві () підтверджено наявність підстав, визначених ст. 52 КАС України, для здійснення заміни відповідача її правонаступником.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, головним державним ревізором-інспектором відділу перевірок у сфері машинобудування правління аудиту у сфері матеріального виробництва Департаменту аудиту ГУ ДФС у м. Києві Герасимчук Оксаною Миколаївною було проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Державним підприємством "Інформаційно-обчислювальний центр Міністерства соціальної політики України" за 2018 рік, за результатами якої складено акт № 5822/26-15-12-06-20/3562649 від 05.06.2019.

На підставі висновків зазначеного акта перевірки, ГУ ДФС у м. Києві було винесено податкове повідомлення-рішення № від 03.07.2019 про сплату штрафу у розмірі 23586,07 грн.

Не погоджуючись із вищевказаним податковим повідомленням-рішенням, державне підприємство оскаржило їх в порядку адміністративного оскарження до ДФС України, однак, рішенням ДПС України (правонаступник ДФС України) від 19.09.2019 № 2402/6/99-00-08-05-05, скаргу підприємства залишено без розгляду.

Позивач вважає вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відсутній сам факт порушення граничного строку реєстрації податкових накладних, що і зумовило звернення до суду з даним позовом.

Колегія суддів при винесенні даної постанови виходить з наступного.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення стало те, що перевіркою встановлено порушення підприємством граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних за 2018 рік в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 ПК України, а саме: розрахунку коригування № 55 від 28.02.2018, яким зменшувалася сума податкового зобов`язання з ПДВ на - 78620,23 грн. Дата реєстрації РК № 55 від 28.02.2018 - 07.05.2018, а кількість днів порушення граничних термін реєстрації - 53.

Так, як вірно встановлено судом першої інстанції, 21.02.2018 ДП "ЮЦ Мінсоцполітики України" були оформлені акти наданих послуг Київському міському центру по нарахуванню і здійсненню соціальних виплат: № 265 на суму 27086,40 грн., № 266 на суму 169644,90 грн., №267 на суму 168465,02 грн., № 268 на суму 101768,47 грн., № 269 на суму 4756,57 грн. Загальна сума послуг згідно вказаних актів - 471721,36 грн.

Вказані акти були оплачені покупцем за рахунок бюджетних коштів 28.02.2018.

Згідно п. п. 187.7 ПК України, по даті оплати були виписані та зареєстровані наступні податкові накладні: № 61 на суму 27086,40 грн., № 58 на суму 169644,90 грн., № 59 на суму 168465,02 грн., № 60 на суму 101768,47грн., № 62 на суму 4756,57 грн.

Крім вищевказаних податкових накладних, була помилково виписана та зареєстрована (повторно) ПН № 42 від 28.02.18 на суму 471721,36 грн. Вказана податкова накладна була включена до складу податкових зобов`язань відображених у податковій декларації з ПДВ за лютий 2018 року.

З метою виправлення вказаної помилки був виписаний та зареєстрований зазначений РК №55 від 28.02.2018. Розрахунок коригування був датований датою виписки задвоєної податкової накладної.

Тобто, даним РК № 55 від 28.02.2018 зменшується податкове зобов`язання (сума коригування від`ємна), а розрахунок коригування виписаний до помилково виписаної податкової накладної, (задвоєна податкова накладна).

Таким чином, як вірно зауважив суд першої інстанції, фактично, платником податків не було допущено порушення, за яке можливо останнього притягнути до відповідальності у вигляді штрафу.

При цьому, колегією суддів враховується, що порушення граничних строків реєстрації розрахунку коригування № 55 від 28.02.2018 було виявлено органом ГУ ДФС у м. Києві також у 2018 року під час проведення камеральної перевірки підприємства щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ДП "ЮЦ Мінсоцполітики" за серпень 2017 - травень 2018 роки за наслідком якої ГУ ДФС у м. Києві було складено акт перевірки № 19321/26-15-12-06-16/3562649 від 21.11.2018.

Таким чином, податковим органом вже перевірявся спірний період під час проведення камеральної перевірки ще у 2018 році, за результатом якої було складено акт перевірки.

Враховуючи вищенаведене у сукупності, донараховані позивачу згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення № від 03.07.2019 року суми штрафних санкцій у розмірі 23583,07 грн. є неправомірними з огляду на те, що вони винесені на підставі акта перевірки (2019 рік) який охоплює період який вже перевірявся відповідачем у 2018 році (акт № 19321/26-15-12-06-16/3562649 від 21.11.2018).

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, які мають значення для її вирішення, судове рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права та правильним застосуванням норм матеріального права.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Керуючись ст. ст. 242 - 244, 250, 308, 311, 315, 316, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: І.В. Федотов

Судді: А.Ю. Коротких

Є.О. Сорочко