Справа № 420/5579/23
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2023-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5579/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., при секретарі Кузьменко Е.Х., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська,12, м. Одеса, 65014) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області за результатом якого позивач просить:

визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу № 460 від 22.02.2023 щодо застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ), заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади;

визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Одеській області () № 222 о/с від 06.03.2023 щодо призначення відповідно до абз. 5 п.3 ч. 1 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію» підполковника поліції ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ) на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області у порядку виконання накладеного дисциплінарного стягнення та звільнення з посади заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області з 06.03.2023;

поновити з 06.03.2023 підполковника поліції ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ) на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області;

стягнути з ГУНП в Одеській області () на користь ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 06.03.2023 з відповідними відрахуваннями, встановленими законодавством податків та інших обов`язкових платежів;

допустити негайне виконання рішення суду в частини поновлення ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ) на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць з відповідними відрахуваннями, встановленими законодавством податків та інших обов`язкових платежів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку, а відповідач необґрунтовано дійшов до висновку про порушення позивачем низки вимог законодавства України, які є наслідком поведінки іншої особи. Таким чином висновки службового розслідування є необґрунтованим та як наслідок протиправними є оспорювані накази.

Ухвалою суду від 23.03.2023 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 20.07.2023р. закрито підготовче провадження у справі. Призначено адміністративну справу до судового розгляду.

У судовому засіданні 29.08.2023р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У відзиві на позовну заяву відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши, що Головне управління провело службове розслідування та зібрало всі наявні в ньому докази з чітким дотриманням норм чинного законодавства України. Отже, враховуючи вищевикладене, вбачається, що ГУНП в Одеській області при видані оскаржуваного наказу про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 не порушило жодних прав та інтересів позивача. Службове розслідування проведено всебічно з дотриманням порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року, обставини встановлено вірно.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП в Одеській області на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1.

Наказом ГУНП в Одеській області від 07.02.2023р. №329 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей щодо порушення службової дисципліни окремими посадовими особами Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, у тому числі оперуповноваженим відділу кримінальної поліції того ж підрозділу поліції лейтенантом поліції ОСОБА_2 (0155961), зокрема за фактом порушення 05.02.2023 комендантської години, керування незакріпленим за ним службовим транспортним засобом, без права керування, з ознаками алкогольного сп`яніння, а також для вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього, відповідно до статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VI, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 та № 1356/32808 відповідно, призначено службове розслідування, проведення якого визначено здійснювати у формі письмового провадження та створено дисциплінарну комісію.

Відповідно до висновку службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В. Капуляка від 05.02.2023 встановлено наступне.

Дисциплінарною комісією розглянуто відповідно до статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (зі змінами), пункту 1 розділу І Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом MBC від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, у формі письмового провадження матеріали службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП від 07.02.2023 № 329, за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника УГІ полковника поліції В. Капуляка від 05.02.2023 № 55/328, за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, у тому числі оперуповноваженим відділу кримінальної поліції того ж підрозділу поліції лейтенантом поліції В. Казаком, зокрема за фактом порушення 05.02.2023 комендантської години, керування незакріпленим за транспортним засобом, без права керування, з сп`яніння, а також для ним службовим ознаками алкогольного вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього, встановила стосовно позивача наступне.

На запит дисциплінарної комісії від 07.02.2023 № 55/400 щодо надання копій матеріалів, які б засвідчували створення підполковником поліції І. Сурадєєвим умов, необхідних для виконання підлеглими обов`язків поліцейського, сприятливого морально- психологічного клімату в колективі, своєчасного запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, або підтверджували проведення ним заходів, визначених статтею 3 Дисциплінарного статуту, наказами Національної поліції України від 23.09.2016 № 920, від 21.07.2017 № 747, дорученням Національної поліції України від 03.04.2017 № 3384/01/12-2017, доповідною запискою Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України від 11.01.2020 № 949, листом Національної поліції України від 18.02.2019 № 1884/01/12/2019, наказом ГУНП від 02.01.2023 № 1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни», наказом ГУНП від 03.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», наказом ГУНП від 04.01.2023 № 13 «Про інформування УГІ ГУНП щодо подій з особовим складом ГУНП в Одеській області», надано лише відомості ознайомлення особового складу із наказами ГУНП від 02.01.2023 № 1, від 03.01.2023 № 7, нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції та один протокол оперативної наради керівництва ОРУП № 1 ГУНП від 26.01.2023 № 21 під головуванням т.в.о. начальника ОРУП № 1 ГУНП підполковника поліції Д. Міталі. Під час вивчення даного протоколу встановлено, що на нараді було розглянуто 9 питань, більшість з яких відносяться до організації службової підготовки поліцейських ОРУП № 1 ГУНП у 2023 році та лише 2 питання стосуються дотримання дисципліни та законності. Під час розгляду питання «Про стан організації дистанційної підготовки поліцейських ОРУП № 1 ГУНП в області за допомогою інформаційно-телекомунікаційної системи «ІПНП» було ухвалено рішення щодо проведення додаткових занять з вивчення вимог пунктів 3.4 та 3.9 розділу I Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII. Однак Статут має статті та частини, а лише потім пункти, тому не зрозуміло, проведення додаткових занять з вивчення яких саме вимог малося на увазі.

Вивченням питань, розглянутих на оперативній нараді, які стосуються дотримання дисципліни та законності, встановлено, що керівникам усіх рівнів ставилися завдання щодо посилення контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, своєчасного вчинення дій для запобігання її порушенню, удосконалення профілактичної роботи зі зміцнення службової дисципліни та недопущення вчинення підпорядкованим особовим складом правопорушень. Ба більше було ухвалено 3 рішення спрямованих на посилення контролю щодо експлуатації службових транспортних засобів, у тому числі серед яких, це забезпечення зберігання службових транспортних засобів після завершення несення служби виключно в автомобільних боксах, або на відкритих огороджених майданчиках. Здійснення контролю за дотриманням порядку позагаражного зберігання службових транспортних засобів, недопущення позавідомчого зберігання транспортних засобів водіями, які не мешкають та не працюють у сільській місцевості.

Проте надзвичайна подія за участю лейтенанта поліції В. Казака і продемонструвала про цілковите ігнорування керівниками ВКП та відповідальними особами за автотранспортну діяльність вимог керівництва, що може свідчити або про формальність таких оперативних нарад або про цілковите самоусунення зазначених поліцейських від належного виконання своїх службових обов`язків.

В рамках службового розслідування опитаний підполковник поліції І. Сурадеев, який пояснив, що службовий автомобіль «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_3 , закріплений у тому числі за працівниками ВКП ОРУП № 1 ГУНП, який користуються ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Даний службовий автомобіль зберігається як на території ОРУП № 1 ГУНП так і на підставі дозволу на позагаражне зберігання за межами ОРУП № 1 ГУНП.

Даний автомобіль перебував у задовільному технічному стані тому вказані поліцейські систематично його ремонтували та приводили до справного технічного стану. Безпосередньо 01.02.2023 підполковнику поліції ОСОБА_5 стало відомо, що майор поліції В. Варикаша відігнав даний службовий автомобіль на СТО у зв`язку з тим, що тік радіатор, про що він написав відповідний рапорт.

Вранці 05.02.2023 підполковнику поліції ОСОБА_5 зателефонував оперативний черговий, який повідомив про кримінальне правопорушення (вбивство). На місці кримінального правопорушення, останній зустрів там майора поліції ОСОБА_6 та підполковника поліції Д. Міталі, які і повідомили йому обставини надзвичайної події за участю ОСОБА_7 .

ОСОБА_8 посвідчення водія не має, тому службовий транспорт не експлуатував. Вказівок забирати службовий автомобіль із СТО 04.02.2023 підполковник поліції ОСОБА_9 останньому не надавав, та йому про таку необхідність взагалі не було відомо.

Підполковник поліції І. Сурадєєв раніше не отримував інформацію про можливу схильність лейтенанта поліції B. Казака до зловживання алкогольними напоями. Що стало причиною вживання в ніч на 05.02.2023 лейтенантом поліції В. Казаком алкогольних напоїв не досліджував, оскільки підлеглий не проходив освідування на стан алкогольного сп`яніння.

З огляду на вказане дисциплінарна комісія вважає, що вжиті підполковником поліції ОСОБА_10 заходи вочевидь є недостатніми, а отже він неналежно поставилися до виконання своїх обов`язків як керівник в частині, що стосується здійснення превентивної та профілактичної, а також іншої роз`яснювальної роботи, спрямованої на запобігання вчиненню підлеглими порушень службової дисципліни, не створив належний та достатній контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вживав заходів, направлених на вивчення побутових умов підлеглих, зокрема за місцем проживання підлеглих не відвідували, додаткових заходів щодо зміцнення службової дисципліни не вживав.

Таким чином, на думку дисциплінарної комісії, підполковник поліції ОСОБА_9 порушив вимоги пунктів 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 4, 6, 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, абзаців другого, третього пункту 1 розділу ІІ, абзацу другого пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 15 пункту 3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 № 920, пункту 2.1 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, підпунктів 5, 12 пункту 1 наказу ГУНП в Одеській області від 02.01.2023 № 1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни», підпунктів 9, 12 пункту 1, підпункту 2 пункту 2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», що виразилося у недотриманні положень законів України та інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній організації та проведенні превентивної та профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни підлеглими. Надалі це призвело до скоєння лейтенантом поліції ОСОБА_11 дисциплінарного проступку, зокрема порушення 05.02.2023 0 01:53 комендантської години, перевезення цивільних осіб у заборонений час, невжиття заходів щодо запобігання вчиненню правопорушень пасажирами службового автомобіля, керування транспортним засобом 3 ознаками алкогольного сп`яніння, використання свого службового становища для користування державним майном B приватних інтересах, нецільового використання службового транспортного засобу у вихідний день без відповідного дозволу, без права такого керування. Указані поліцейські систематично проводили інструктажі водіїв, не маючи таких повноважень, не здійснювали щоквартального вивчення побутових умов поліцейських, їхньої соціальної захищеності як складових, що впливають на морально-психологічний стан працівників поліції та їх ставлення до виконання службових обов`язків, щотижневого комісійного обстеження всіх службових приміщень та службових транспортних засобів, не узагальнювали відомості про всіх працівників, схильних до порушення службової дисципліни.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 4, 6, 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, абзаців другого, третього пункту 1 розділу П, абзацу другого пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 15 пункту 3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 № 920, пункту 2.1 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, підпунктів 5, 12 пункту 1 наказу ГУНП в Одеській області від 02.01.2023 № 1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни», підпунктів 9, 12 пункту 1, підпункту 2 пункту 2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Пунктом 2 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 460 від 22.02.2023 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2,4, 9, 13 ч.3 ст. 1, п.4,6,7 ч.1 ст. 3 ДС НПУ, п.1,2 ч.1 ст. 18, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію України», абз.2,3 п.1 р. П, абз.2 п.3 розділу Правил етичної поведінки.., пп.15 п.3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах НПУ, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 № 920, п. 2.1. розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області (наказ від 01.02.2021 № 177), пп. 5, 12 п.1 наказу ГУНП від 02.01.2023 № 1, пп. 9,12 п.1, пп.2 п2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 № 7 до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

На виконання зазначеного дисциплінарного наказу Головним управлінням Національної поліції в Одеській області видано наказ №222 о/с від 06.03.2023 в частині звільнення з посади призначення на посаду та оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП у порядку виконання накладеного дисциплінарного стягнення.

Вважаючи оспорювані накази відповідача протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі по тексту - Закон України №580-VIII).

Положеннями частини першої статті 8 Закону України №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 18 Закону України №580-VIII поліцейській зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з частинами першою, другою статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону України №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Приписами статті 24 Закону України №580-VIII встановлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону України №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі по тексту - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 8, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 (далі по тексту - Правил етичної поведінки) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з частиною десятою 1 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі по тексту - Порядок №893).

Пункт 2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відтак, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Пунктом 2 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 460 від 22.02.2023 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2,4, 9, 13 ч.3 ст. 1, п.4,6,7 ч.1 ст. 3 ДС НПУ, п.1,2 ч.1 ст. 18, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію України», абз.2,3 п.1 р. П, абз.2 п.3 розділу Правил етичної поведінки.., пп.15 п.3 Заходів щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах НПУ, затверджених наказом НПУ від 23.09.2016 № 920, п. 2.1. розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області (наказ від 01.02.2021 № 177), пп. 5, 12 п.1 наказу ГУНП від 02.01.2023 № 1, пп. 9,12 п.1, пп.2 п2 наказу ГУНП в Одеській області від 04.01.2023 № 7 до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

При прийнятті оскаржуваного наказу не враховано, що дисциплінарній комісії на підтвердження належного виконання своїх обов`язків позивачем надавалися відомості ознайомлення особового складу із наказами ГУНП від 02.01.2023 № 1, від 03.01.2023 № 7, нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції та один протокол оперативної наради керівництва ОРУП № 1 ГУНП від 26.01.2023 № 21 під головуванням т.в.о. начальника ОРУП № 1 ГУНП підполковника поліції Д. Міталі. Під час вивчення даного протоколу встановлено, що на нараді було розглянуто 9 питань, більшість з яких відносяться до організації службової підготовки поліцейських ОРУП № 1 ГУНП у 2023 році та лише 2 питання стосуються дотримання дисципліни та законності. Під час розгляду питання «Про стан організації дистанційної підготовки поліцейських ОРУП № 1 ГУНП в області за допомогою інформаційно-телекомунікаційної системи «ІПНП» було ухвалено рішення щодо проведення додаткових занять з вивчення вимог пунктів 3.4 та 3.9 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII. Крім того в своїх поясненнях позивач повідомив, що ним регулярно проводяться інструктажі особовому складу, доводяться до особового складу накази під підпис, всі дисциплінарні накази ГУНП. Постійно проводяться профілактичні бесіди, відвідуються підлеглі за місцем мешкання. Вказав, що інструктажі проводив коли заступав на добове чергування у якості відповідального від керівництва.

Суд зазначає, що для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоб в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Крім того, під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до виконання службових обов`язків. Такі відомості повинні бути викладені у висновку службового розслідування.

Аналіз правових норм, що регулюють спірні правовідносини, дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення дисципліни та чи є воно грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

При цьому, суд вважає за необхідне наголосити про дотримання позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п.53 рішення у справі Федорченко та Лозенко проти України, відповідно до якої суд при оцінці доказів, суд керується критерієм доведення поза розумним сумнівом.

Висновок службового розслідування не може ґрунтуватись на припущеннях, оскільки на відповідача, як роботодавця покладено обов`язок довести вину особи у скоєнні адміністративного проступку, а тому факт наявності ознак учиненого дисциплінарного проступку (в даному випадку залишення на одинці напарника з водієм автомобіля) мав бути доведений поза розумним сумнівом в ході службового розслідування, проте у висновку зазначені обставини не встановлені.

У межах спірних правовідносин відповідачем належними та допустимими доказами не доведено ухиляння позивача від виконання свої обов`язків як патрульного поліцейського, під час несення служби в наряді, та настання будь-яких шкідливих наслідків у причинно-наслідковому зв`язку між ними та поведінкою позивача.

Суд зазначає, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина друга), проте в даному випадку дисциплінарне стягнення застосовано до позивача фактично за вчинення дисциплінарного проступку іншим поліцейським.

Разом з тим, матеріали дисциплінарного провадження не містять чіткої інформації щодо невиконання позивачем своїх посадових обов`язків.

Суд враховує висновки Верховного Суду викладені у постанові від 25.02.2021 у справі №160/9275/18 де зазначає, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, а також вчинок, що суперечить вимогам Правил етичної поведінки поліцейських.

Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Характерні ознаки умислу: усвідомлення працівником суспільної шкідливості своєї поведінки; передбачення негативних наслідків такої поведінки; бажання настання шкідливих наслідків у результаті своєї поведінки або свідоме допущення їх. Залежно від характеру вольового ставлення особи до суспільно-шкідливих наслідків свого діяння визначають два види умислу: прямий - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, бажає їх настання; побічний - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, прямо не бажає їх, але свідомо допускає їх настання.

Однак, суд зазначає, що матеріалами службового розслідування не доведено наявності вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку, та не конкретизовано, в чому ж саме полягає невиконання чи неналежне виконання позивачем службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що наявність обставин, встановлених в ході службового розслідування, не підтверджена належними доказами, що свідчили про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Крім цього, судом також не встановлено врахування відповідачем при обранні дисциплінарного стягнення його попередньої поведінки, важкості вчиненого ним дисциплінарного проступку, обставин, що пом`якшують відповідальність, її ставлення до служби тощо, що є порушенням ст. 19 Дисциплінарного статуту.

Також у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не обґрунтовано своє рішення щодо рекомендованого для позивача виду стягнення суворої догани, оскільки не враховано вимоги ст.29 Дисциплінарного статуту.

Зокрема, статтею 29 Дисциплінарного статуту передбачено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, а саме дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (ч.2).

Тобто, перед дисциплінарним стягненням звільнення з посади мали бути застосовані попередня (зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь) комісією не обґрунтовано чому вказані види стягнення не застосовані.

Європейський суд з прав людини у справах Gelenidze v. Georgia, 7 November 2019, аpplication no. 72916/10; Namazov v. Azerbaijan, 30 January 2020, аpplication no. №74354/13 визнав порушення статі 8 Європейської конвенції з прав людини, мотивуючи це рішення тим, що на заявників було накладено суворе покарання, оскільки вони втратили роботу без будь-якої оцінки можливого застосування до нього менш суворого заходу.

Матеріали службового розслідування та оспорюваний наказ не містить таких мотивувань та належних відомостей, котрі характеризують поліцейського (пункт 8 частини 1 статі 19 Дисциплінарного статуту), що додатково свідчить про упередженість рішення відповідача про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Отже не наведення відповідачем правових підстав, щодо застосованого виду дисциплінарного стягнення свідчить про порушення частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту, а також й те, що накладене стягнення непропорційне легітимній переслідуваній меті (див. п.51 рішення ЄСПЛ п. Namazov v. Azerbaijan, 30 January 2020, аpplication no. №74354/13), тобто вчинена у порушення приписів пунктів 7, 9 статті 2 КАС України.

Суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

В контексті зазначеного суд зауважує, що будь-яких належних та допустимих доказів наявності вини, якій передує причинно-наслідковий зв`язок вчинених дій чи допущеної бездіяльності саме позивача в розрізі його функціональних обов`язків щодо факту вчинення протиправних дій матеріали справи не містять та відповідачем не надано.

Водночас, для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Аналогічна позиція міститься у Постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17.

За таких обставин, пункт 2 наказу № 460 від 22.02.2023 щодо застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , вид. Автозаводським РВКМУ УМВСУ в Полтавській області від 16.11.2006, ІПН НОМЕР_2 ), заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади та наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №222 о/с від 06.03.2023 року щодо звільнення з посади заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з 06.03.2023 року підлягають скасуванню.

Враховуючи, що оскаржувані накази підлягають скасуванню, позовна вимога позивача про поновлення його на посаді підлягає задоволенню шляхом поновлення на посаді з 06.03.2023.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки за наслідками судового розгляду судом прийнято рішення про поновлення позивача на посаді, також на користь позивача підлягає стягненню з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015 №988 (далі по тексту - Постанова Кабінету Міністрів України №988).

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України №988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі по тексту - Порядок №260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І цього ж Порядку №260 встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин та діяв на час звільнення позивача, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі по тексту - Порядок №100), визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

З огляду на викладене суд вважає за можливе стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 06.03.2023 року по день фактичного поновлення на посаді.

Згідно пунктів 2-3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду у частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог позивача.

Щодо розподілу судового збору, суд зазначає наступне.

Предметом спору є стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Враховуючи те, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», а докази понесення ним інших судових витрати відсутні, виходячи з положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295,371 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу №460 від 22.02.2023 року щодо застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №222 о/с від 06.03.2023 року щодо звільнення з посади заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з 06.03.2023 року.

Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ) на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з 06.03.2023 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 06.03.2023 року по день фактичного поновлення на посаді.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з 06.03.2023 року.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний суддею 08.09.2023 року.

Суддя К.С. Єфіменко