Справа № 240/2309/23
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/2309/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Панкеєва В.А.

Суддя-доповідач - Сторчак В. Ю.

06 вересня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Граб Л.С. Полотнянка Ю.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області з наступними позовними вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області щодо виконання рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 грудня 2020 року по справі №278/1089/20, в частині порушення строків виконання відповідного судового рішення;

- зобов`язати відповідача виконати рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 21 грудня 2020 року по справі №278/1089/20.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 21.12.2020 по справі №278/1089/20 cтягнуто з Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області на користь ОСОБА_1 , заборгованість за договором купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 19.12.2019 та договором купівлі-продажу земельної ділянки від 19.12.2019 у розмірі 16 395 485 гривень.

У зв`язку з набранням законної сили та на виконання вказаного рішення, 01.06.2021 Житомирським районним судом Житомирської області було видано виконавчий лист від 05.04.2021 щодо стягнення з Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 19.12.2019 та договором купівлі-продажу земельної ділянки від 19.12.2019 року у розмірі 16 395 485 гривень.

Представник позивача, з метою з`ясування обставин виконання рішення суду, звертався з відповідним запитом до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області.

Листом від 21.12.2022 №02-08/1339 Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області повідомило, що 22 вересня 2022 року рішенням виконкому Оліївської сільської ради №268 було затверджено видатки у воєнний стан щодо погашення заборгованості, яка виникла по даній справі по бюджетній програмі 011732 "Будівництво освітніх установ та закладів" у розмірі 0,5% від власних планових надходжень загального фонду бюджету сільської територіальної громади на 2022 рік, за умови відміни воєнного стану.

Затверджено Паспорт бюджетної Програми на 2022 рік 0117321 "Будівництво освітніх установ та закладів" на загальну суму 78572,00 гривень, для погашення заборгованості по справі №278/1089/20 та провадження №61-6266св21.

Відповідно п.25 Постанови КМУ №845 від 03.08.2011 у разі наявності у боржника або головного розпорядника коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетної програмою. При цьому положення пунктів 28-34 цього Порядку застосовується лише щодо зазначеної бюджетної програми.

05.10.2022 Житомирський районний суд Житомирської області ухвалою відстрочив виконання рішення суду від 21.12.2020 на період воєнного стану та упродовж одного місяця після його припинення.

Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем прийнято до виконання виконавчий лист позивача і вживаються всі передбачені законодавством заходи щодо його виконання. При цьому, суд врахував, що перерахування коштів стягувачу із затримкою відбувається не через протиправні дії або бездіяльність відповідача, а виключно у зв`язку з відсутністю у боржника асигнувань для виконання судових рішень

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 2 Закону № 4901 встановлено, що держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Згідно з частинами 2, 4 статті 3 Закону № 4901-VI стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду. Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. №845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі Порядок №845), яким визначено механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 845) безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Згідно з пунктом 3 Порядку №845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Згідно з розділом "Безспірне списання коштів з рахунків боржника" (пункти 24-34 Порядку №845), стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Якщо боржник обслуговується централізованою бухгалтерією, зазначені документи подаються до органу Казначейства, в якому відкрито рахунки відповідної бюджетної установи, при якій створена така централізована бухгалтерія (далі - централізоване обслуговування боржника).

У разі наявності у боржника або головного розпорядника бюджетних коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому положення пунктів 28 - 34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Приписами п. 26 Порядку №845 встановлено, що безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку за визначеним кодом економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 28 цього Порядку.

Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках), безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів.

Безспірне списання коштів з рахунків підприємств, установ, організацій здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку коштів на рахунку.

Орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів, що обліковуються на рахунку бюджетної установи, яка здійснює централізоване обслуговування боржника, у межах відповідних бюджетних асигнувань з урахуванням положень пункту 25 цього Порядку.

Для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов`язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов`язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані привести у відповідність із такими бюджетними зобов`язаннями інші взяті ним бюджетні зобов`язання (п.27. Порядку №845).

Відповідно до п.28 Порядку №845, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди класифікації видатків бюджету і рахунки, з яких проводиться безспірне списання коштів.

З дня визначення кодів класифікації видатків бюджету та рахунків орган Казначейства повідомляє боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, про здійснення безспірного списання коштів з рахунків боржника та не проводить платежі, крім платежів, які визначені у пункті 25 цього Порядку.

У разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Таким чином, Управління зобов`язано здійснити безспірне списання коштів з рахунку (ів) за умови наявності відповідних бюджетних асигнувань та у порядку черговості.

Суд першої інстанції врахував, що відповідач не заперечує право позивача на отримання коштів згідно виконавчого листа від 01.06.2021, при цьому зосереджує увагу на черговості виконання виконавчих документів. При цьому, незважаючи, що рішення суду у справі №278/1089/20 набрало законної сили 05.04.2021, виконавчий лист щодо стягнення заборгованості звернений до виконання до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області лише 06.09.2022.

Відповідач також звернув увагу на рішення виконкому Оліївської сільської ради №268 від 22.09.2022, яким затверджено видатки у воєнний стан щодо погашення заборгованості, яка виникла по даній справі по бюджетній програмі 011732 "Будівництво освітніх установ та закладів" у розмірі 0,05% від власних планових надходжень загального фонду бюджету сільської територіальної громади на 2022 рік, за умови відміни воєнного стану.

Також затверджено Паспорт бюджетної Програми на 2022 рік 0117321 "Будівництво освітніх установ та закладів" на загальну суму 78 572,00 гривень, для погашення заборгованості по справі №278/1089/20 та провадження №61-6266св21.

Вказане, на думку суду, підтверджує факт відсутності у боржника - Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області бюджетних асигнувань для забезпечення виконання судового рішення.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів не може погодитись з доводами позивача щодо протиправної бездіяльності відповідача в частині виконання судового рішення, оскільки судовим розглядом підтверджується, що відповідачем прийнято до виконання виконавчий лист позивача і вживаються всі передбачені законодавством заходи щодо його виконання.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми процесуального права, які регулюють спірні правовідносини.

Поряд з цим, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги в оскаржуваній відповідачем частині, висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року відповідає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний суд вважає, що Житомирський окружний адміністративний суд не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Граб Л.С. Полотнянко Ю.П.