Справа № 560/16076/23
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2023-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 вересня 2023 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Матущак В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати п.1 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 17.08.2023 №1504 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області", яким за невиконання п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1, п. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІП, ч. 5 ст. 14 Закону України "Про дорожній рух", порушення вимог п. 2.5, 9.2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, п.п. 1.7, 1.8 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 06.09.2022 №1282, Присяги працівника поліції, допущення порушення службової дисципліни, що виразилось у категоричній відмові від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння як на місці події, так і медичному закладі, а також невиконанні наказу свого прямого керівника щодо проходження освідування на стан алкогольного сп`яніння, як на місці події так і медичній установі, перешкоджанні працівникам УГІ та СРПП Хмельницького РУП ГУНП під час виконання останніми їх посадових обов`язків, в частині уникання від надання відповідей на запитання, надання неправдивих відповідей щодо керування ним транспортним засобом та порушення комендантської години, застосувати до начальника сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 (м. Ізяслав) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0008334), дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Хмельницькій області №246о/с Про особовий склад від 22.08.2023, яким звільнено відповідно до Закону України Про Національну поліцію за пунктом 6 частини 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту національної поліції України): капітана поліції ОСОБА_1 (0008334), начальника сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 (м. Ізяслав) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, з 23.08.2023, з виплатою компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за фактично відпрацьований час у 2023 році, без встановлення премії за серпень 2023 року.

Підстава: наказ ГУНП в Хмельницькій області від 17.08.2023 №1504, подання про звільнення зі служби в Національній поліції від 21.08.2023.

3. Поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 (м. Ізяслав) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, з 23.08.2023.

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 23 серпня 2023 року на дату винесення судом рішення суду про поновлення ОСОБА_1 на службі.

Відповідно до вимог частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 КАС України).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 КАС України).

Отже, КАС України передбачено можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду не лише цим Кодексом, а також іншими законами, які мають перевагу в застосуванні порівняно із строками, визначеними в частинах 2, 4, 5 статті 122 цього Кодексу.

Одним із предметів цього спору є п.1 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 17.08.2023 №1504 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області".

Відповідно до частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Водночас, у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню належать норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14.

Тобто, у контексті цього судового спору застосуванню належить Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Згідно з статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до матеріалів справи, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Отже, враховуючи внесені законодавцем зміни до Дисциплінарного статуту Національної поліції України в період дії воєнного стану, у спірних правовідносинах для обчислення строку звернення слід застосовувати норми спеціального законодавства, а саме частина 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ.

Аналогічна правова позиція щодо строку звернення до адміністративного суду викладена у постанові Верховного Суду від 08.02.2023 у справі №120/7567/22.

За приписами частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В позовній заяві позивач не зазначає про день його ознайомлення з наказом.

Разом з тим, позивач 06.09.2023 звернувся до суду з позовною заявою про оскарження пункту 1 наказу від 17.08.2023, тобто з пропуском 15-ти денного строку для звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Відповідно до статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в статті 167 КАС України.

Таким чином, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідну до вимог статей 161, 167 КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року - 2684 гривні.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач заявив дві немайнові вимоги.

За позовну вимогу щодо оскарження наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області №246о/с Про особовий склад від 22.08.2023, яким звільнено позивача зі служби, - позивач звільнений від сплати судового збору за пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" - позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За позовну вимогу про оскарження п.1 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 17.08.2023 №1504 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області" позивач зобов`язаний сплатити судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 грн.

Із доданих до позовної заяви матеріалів встановлено, що позивачем на підтвердження сплати судового збору до адміністративного позову не надано документу про сплату судового збору.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом:

- подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 КАС України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду з позовними вимогами не пропущено;

- надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами;

- доказів сплати судового збору в розмірі 1073,60 грн. або письмового обґрунтування наявності законодавчо визначених підстав для звільнення від сплати судового з наданням доказів на їх підтвердження.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяВ.В. Матущак