Справа № 260/7522/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2023-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2023 рокум. Ужгород№ 260/7522/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Сил територіальної оборони України 101 - ї ОБрТрО Регіонального управління "Захід" про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 Сил територіальної оборони України 101 - ї ОБрТрО Регіонального управління "Захід", яким просить суд:

- визнати протиправним дії військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 , в частині відрядження (переміщення) солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 з місця постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 ТРО в АДРЕСА_1 до районів ведення воєнних (бойових) дій в м. Костянтинівка Краматорського р-ну Донецької області з подальшою передислокацією в с. Яковлівка Бахмутського р-ну Донецької області, наказом командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 від 25.04.2022 року (по стройовій частині);

- визнати протиправним дії в/ч НОМЕР_1 ТРО в АДРЕСА_1 , в частині залучення солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контр диверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до виконання завдань в районі ведення воєнних (бойових) дій в супереч вимог ч. 1 ст. 20 ЗУ «Про основи національного спротиву» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин);

- визнати протиправним (нечинним) пп. 1.1 п. 1 наказу командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » оперативно стратигічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

- скасувати пп.1.1 п.1 наказу командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 № 88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 до складу сил і засобів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російськоі Федерації, з метою виконання службових (бойових) завдань у складі оперативного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » оперативно стратигічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

- визнати наказ командира військової частини НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 №88 від 25.04.2022 року (по стройовій частині) в частині відрядження солдата ОСОБА_1 старшого стрільця відділення контрдиверсійної бородьби взводу контрдиверсійної бородьби роти контрдиверсійної бородьби в/ч НОМЕР_1 ТРО АДРЕСА_1 таким, що виданий в супереч п.2, 3 та 4 Інструкції про відрядження військовослужбовців Збройних Сил України затвердженої Постановою КМУ №105 від 20.02.2017 року.

Згідно ч.3 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позовна заява відповідає вимогам ст. 160, 161, 172 КАС України.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст.160, 161 КАС України.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст.32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Згідно п.17 ч.1 ст.4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Приписами ч.5 ст.122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається із поданого адміністративного позову предметом розгляду у вказаній справі є наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 25.04.2022 №88, а також дії Військової частини НОМЕР_1 , в частині відрядження позивача з місця постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 ТРО в АДРЕСА_1 до районів ведення воєнних (бойових) дій.

Отже, днем виникнення підстав для звернення до суду є 25.04.2022 року.

До суду адміністративний позов надійшов 28.08.2023 року, з порушенням місячного строку звернення до суду.

Твердження позивача, що ним не порушені жодні строки звернення до суду є хибним, оскільки згідно чинного законодавства військова служба є державною службою особливого характеру, що визначено у ст.2 Закону України "Про військовий обов`язок та військову службу", відтак є публічною службою в розумінні п.17 ч.1 ст.4 КАС України.

Таким чином, для визначення строку звернення з даним позовом необхідно керуватися приписами ч.5 ст.122 КАС України.

Крім того, суд не приймає до уваги твердження позивача, що оскаржуваний наказ, як нормативно-правовий акт є чинний та не скасований на підставі ч.2 ст.264 КАС, оскільки оскаржуваний наказ є реалізований та вичерпав свою дію.

Слід відмітити, що при зверненні до суду особа повинна довести той факт, що вона не могла дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернулася за його захистом до суду протягом строку передбаченого вищевказаними положеннями.

Разом з тим, слід наголосити, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом та суд зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України), у цій статті містяться терміни "дізналася" та "повинна була дізнатися", що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач протягом більше 3 місяців не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

В ухвалі від 22.01.2019 року по справі №360/2999/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку про необхідність доведення позивачем та надання допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена така ж позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Частиною 2 ст.44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що Позивна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Згідно вимог ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

- заяву з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення з даним адміністративним позовом до суду.

На підставі наведеного та керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 243, 256 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Сил територіальної оборони України 101 - ї ОБрТрО Регіонального управління "Захід" про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити позивача про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П.Микуляк