Справа № 160/12454/23
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.
06.06.2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю " ДНІПРО ФАРБА ТРЕЙД " (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі - відповідач), у якій позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р.
Одночасно з ЕМД позивачем подано до митного органу повний пакет необхідних документів, які не мали розбіжностей і містили усі необхідні відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості за заявленим методом за ціною договору.
Позивач також зауважив, що усі розбіжності, зазначені відповідачем, є формальними і безпідставними з огляду на те, що останній не вказав, які саме документи, що подавалися товариством при митному оформленні, містили розбіжності та/або ознаки підробки; не зазначив в рішенні розбіжності, які б стосувалися числових значень складових митної вартості товару.
Відповідач не виявив хоча б одну з обставин, за яких посадові особи митниці мали право вимагати подання додаткових документіві з застосуванням ч. 3 та ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України.
Оскаржуване рішення ґрунтується на припущеннях відповідача щодо ненадання документів, що можуть вплинути на митну вартість товару, тому ТОВ «ДНІПРО ФАРБА ТРЕЙД» вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів №UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р. є протиправним та підлягає скасуванню.
28.06.2023 року позивач до суду подав письмову відповідь на відзив відповідача, яка за змістом є тотожною позовній заяві.
Відповідно до пункту 3 частини шостої ст.12 Кодексу адміністративного судочинства Українидана справа є справою незначної складності та згідно із стст 257, 262 Кодексу адміністративного України розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідно до частини другої ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно із частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України судрозглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Відповідно до ст. 258 КАС Українисуд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Основним видом економічноїдіяльності за кодом КВЕД 20.30євиробництво фарб, лаків і подібної продукції, друкарської фарби та мастил.
01 вересня 2022 року між ТОВ «ДНІПРО ФАРБА ТРЕЙД» (м.Кам`янське, Дніпропетровська область, Україна, покупець) та іноземною компанією «CHEMIPROSp.zo.o.» (Вроцлав, Польща, продавець) уклало зовнішньоекономічний контракт №01/09-UA на продаж продукції. Продавець не є виробником продукції. Виробником та вантажовідправником товару є DURAEUROPE, S.A.U (Іспанія).
Згідно із п.1.1 Контракту продавець продає, а покупець купує продукцію, найменування, номенклатура, кількість, ціна, строки, умови оплати, умови поставки та якісні характеристики якої зазначені в Інвойсах (рахунок-фактура), які є невід`ємними частинами цього Контракту.
Ціна на продукцію визначається в євро. Вартість пакування і маркування включені до вартості продукції (п.2.1 Контракту).
Загальна сума контракту складає загальну суму усіх інвойсів доданих до даного контракту (п.2.2 Контракту).
Поставка за цим Контрактом здійснюється на умовах, які зазначені в інвойсі на кожну конкретну партію поставки (п.3.1 Контракту). Поставка продукції проводилася на умовах FCAEspana, Borox, Toledo, відповідно до правил ІНКОТЕРМС 2010.
Згідно із п.3.2 Контракту вантажовідправником та вантажоодержувачем на кожну партію поставки продукції можуть бути треті сторони, які зазначені в інвойсі.
Відповідно до п.3.5 Контракту строк поставки зазначається в інвойсах до даного контракту.
Разом з продукцією продавець зобов`язаний надати покупцеві пакет документів, які передбачені п.3.6 Контракту: інвойс, пакувальний лист, CMR, сертифікат походження продукції, виданий ТПП країни виробника, експортну декларацію, паспорт або сертифікат якості виробника на кожну одиницю продукції.
Умови оплати визначені в інвойсах (п.4.1 Контракту).
Датою оплати вважається дата зарахування коштів на розрахунковий рахунок продавця (п.4.3 Контракту).
Згідно із комерційною пропозицією продавця від 01.04.2023р. поставка продукції DuroctCalcium 10% здійснювалася за ціною 2,47 євро/кг, на загальну суму 7410,00 євро, продукції DuroctDB69 за ціною 6,60 євро/кг, на загальну суму 39 600,00 євро (інвойс від 28.04.2023р. № 06-04/23/UA).
Митну вартість товару декларант визначив самостійно відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України (далі МК України) за основним методом (за ціною контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), який встановлений ст.58 МК України.
- Декларація митної вартості від 11.05.2023р.;
- Зовнішньоекономічний контракт № 01/09-UA від 01.09.2022р.;
- Комерційна пропозиція CHEMIPROSp.zo.o. ( Польща) від 01.04.2023р.,
- Інвойс № 06-04/23/UA від 28.04.2023р.;
- Договір транспортного перевезення № 10042023КЮ від 10.04.2023р.;
- Заявка № М-10/04-1 від 10.04.2023р.;
- Рахунок на оплату № 6393 від 08.05.2023р.,
- Довідки ТОВ «Транс-Сервіс-1» № 08/05-517-1 від 08.05.2023р. про транспортні витрати;
- Міжнародна ТТН (CMR) від 28.04.2023р.;
- Пакувальний лист від 28.04.2023 до інвойсу 06-04/23/ UA;
- Сертифікат з перевезення товару № PL/MF/AT 0201142 від 04.05.2023р.;
- Паспорт безпеки продукції DuroctCalcium 10%;
- Паспорт безпеки продукції виробникаDuroctDB69 ;
- Технічний паспорт на продукції виробника DuroctCalcium ;
- Технічний паспорт на продукції виробника DuroctDB69;
- Експортна ВМД № 23PL451010E0499765від 04.05.2023р.
Між декларантом і митним органом проводилася процедура консультацій в електронному порядку.
Під час розгляду поданих до митного контролю документів відповідач встановив розбіжності та значне зниження ціни у порівнянні з попереднім митним оформленням (МД від 13.12.2022 №UA110020/2022/005904 7,84 євро/кг), обґрунтування зниження вартості документально не підтверджено.
12.05.2023р. митний орган направив декларанту електронне повідомленням, де зазначив, що під час розгляду поданих до митного контролю документів встановлені розбіжності. Також встановлено значне зниження ціни у порівнянні з попереднім митним оформленням (МД від 13.12.2022 №UA110020/2022/005904 7,84 євро/кг), однак обґрунтування зниження вартості документально не підтверджено.
З урахуванням п.3 ст.53 МК України відповідач повідомив декларанта про необхідність подання протягом 10 календарних днів (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) якщо здійснювалося страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціальними експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
12.05.2023р. позивач супровідним листом № 12/05-1 на адресу митного органу (відповідача) для підтвердження митної вартості товару надав додаткові документи: 1) лист-повідомлення CHEMIPRO Sp.z o.o. ( Польща) від 12.05.2023р. № 1205; 2) інвойс виробника на поставку продукції продавцю № 7.343 від 28.04.2023р., де зазначено ціна поставки продукції Duroct Calcium 10% - 2,42 євро/кг та Duroct DB69 6,47 євро/кг.
За результатами митного оформлення митний орган зробив висновок про необґрунтованість обраного позивачем основного методу (за ціною контракту) визначення митної вартості товару, мотивуючи це тим, що під час перевірки встановлено невідповідність, розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, що стосується безпосередньо числових значень складових митної вартості товару, а також відсутність у цих документах всіх відомостей, що підтверджують, числові значення складових митної вартості товарів, в митного органу наявна інформація щодо вартості ідентичного товару.
12.05.2023р. Дніпровська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA110020/2023/600021/1, відповідно до якого митну вартість заявленого товару скориговано із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості - 2-а, збільшено вартість товару, що склала 64 440,00євро (графа 30 рішення), проти заявленої декларантом митної вартості - 49 371,94євро.
На підставі цього рішення відповідач оформив Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення№UA110020/2023/000097.
Однак позивач не погоджується з рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці№UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р., вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся до суду із цією позовною заявою.
Оцінюючи рішення про коригуванням митної вартості товару на предмет його відповідності закону, надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Частиною першоюстатті 7 Митного кодексу Українивстановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п. 24 ч. 1ст. 4 Митного кодексу України).
Відповідно до частини другої ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частин першої, третьої ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України.
Приписами статті 337 Митного кодексу України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою, відповідно до статті VІІ ГАТТ 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції.
Примітками до п. 2 статті VІІ «Оцінка товару для митних цілей» ГАТТ (1947) визначено, що сумісним зі статтею VІІ було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.
Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини шостоїстатті 54 Митного кодексу Україниорган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій,четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним углаві 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно із частиною першою статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною другою статті 55 Митного кодексу України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до частини першоїстатті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (частина 2 статті 57 Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цьогоКодексу (частина третя статті 57 Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частина шостастатті 57 Митного кодексу України).
Відповідно до п. 4ст. 57 Митного кодексу України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 Митного кодексу України.
При цьому застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей59та60цьогоКодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Згідно із частиною восьмоюстатті 57 Митного кодексу Україниу разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановленихстаттею 64 цього Кодексу.
Частиною першоюстатті 58 Митного кодексу Українипередбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Аналіз положень частини третьої статті 53, частин першої, другої та п`ятої статті 54, статті 58 Митного кодексу Українидає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених устатті 58 Митного кодексу України.
Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
З огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненной декларантом.
Враховуючи вищенаведене, суд зробив такі висновки.
Як видно з рішення про коригування митної вартості товарів №UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р., підставою для його прийняття є результат опрацювання всіх поданих декларантом документів, в ході якого встановлено, що подані документи містять розбіжності.
Під час перевірки правильності визначення митної вартості товарів Дніпровська митниця зробила висновок про неможливість застосування методу за ціною договору, оскільки в ході перевірки правильності визначення митної вартості товару виявлені невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару.
Такі висновки відповідача суд вважає необґрунтованими з огляду на те, що позивач під час митного оформлення товару разом з декларацією митної вартості для митного оформлення надав всі необхідні документи, які передбачені умовами статті 53 Митного кодексу України, в свою чергу, митний орган не вказав на наявність виправлень, підробок, розбіжностей та відсутності всіх відомостей у наданих документах.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбаченістаттею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27.06.2019р. в адміністративній справі №803/667/17.
Наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на митному органі.
Відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Відповідач в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів зазначив, що наданий декларантом до митного оформлення інвойс від 28.04.2023р. №06-04/23/UA не містить підпису покупця.
Інвойс (рахунок) це товаросупровідний документ у міжнародній комерційній практиці документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їхню кількість та суму коштів, яку покупець має за них сплатити, умови постачання і відомості про постачальника та одержувача. Виписка інвойсу свідчить про те, що товар вже надано покупцеві відповідно до умов поставки, тож у покупця з`являється обов`язок оплати цього товару. Якщо умови оплати відтермінування платежу, інвойс є розрахунковим документом.
В інвойсі від 28.04.2023р. № 06-04/23/UA, який є в матеріалах справи, зазначено до якого контракту він поданий, відомості про продавця та покупця, найменування та марка продукції , яка продається та купується, кількість, ціна за одиницю продукції, загальна вартість поставки, умови поставки та оплати, строки поставки, найменування вантажоотримувача, країна призначення, країна походження, тобто всі дані, передбаченні п.1.1 Контракту № 01/09- UA від 01.09.2022р. Так як умови оплати за інвойсом - відтермінування платежу 90 календарних від дати складання інвойсу, то даний інвойс є розрахунковим документом і підписується лише продавцем.
Щодо зауваження відповідача, що умови поставки 30 днів з дати підписання інвойсу, а підпис на інвойсі відсутній, то суд зазначає, що підпис продавця CHEMIPROSp.zo.o. (Польща) і дата складання інвойсу - 28.04.2023р. є на документі.
Відсутність у інвойсі від 28.04.2023р. № 06-04/23/UA підпису покупця не впливає на розрахунок митної вартості.
Суд зазначає, що відсутній підпис в інвойсі покупця по суті не є розбіжностями, оскількиданий документ не носить суперечностей з іншими поданими документами та відсутність підпису ТОВ «ДНІПРО ФАРБА ТРЕЙД» не впливає на можливість або неможливість перевірки числового значення заявленої митної вартості товару.
Таким чином, вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.
Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Обставина про наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за резервним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Ціна є грошовим вираженням лише у разі коли існує рівновага між попитом та пропозицією. В інших випадках коливання цін спричиняються не вартістю, а іншими причинами.
Факт наявності у автоматизованій системі митного органу інформації, що товар, який задекларовано позивачем, розмитнювався ним раніше чи іншими особами за значно вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.01.2019р. справа №815/6827/17, від 22.04.2019р. справа № 815/6242/17, від 07.08.2018р. справа №815/3400/17, від 08.02.2019р. у справі № 825/648/17.
Суд звертає увагу на те, що відповідач у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначені митної вартості товарів із застосуванням другорядних методів. Митним органом у даному випадку вказаних обставин не наведено.
Графа 33 оскаржуваного рішення не містить інформації який саме товар було використано в якості джерела інформації, які числові значення митної вартості такого товару, відсутні обґрунтування числового значення митної вартості товару, відсутнє її коригування, не зазначено фактів, які вплинули або повинні вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості, тощо.
Щодо коригування митницею митної вартості товару відповідно до статті 59 МК України за резервним методом визначення митної вартості товару, то за приписами частини 1 статті 59 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно із положеннямистатті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Відповідно до частини другої статті 59 Митного кодексу України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як:
1) фізичні характеристики;
2) якість та репутація на ринку;
3) країна виробництва;
За умовами частини 4 статті 59 Митного кодексу Україниціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
Суд, оцінивши наявні в матеріалах справи документи, які подавав позивач під час митного оформлення товару, зробив висновок про підтвердження заявленої митної вартості товарів за основним методом (за ціною договору), недоведеність відповідачем неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем з митною декларацією документів та наведених в ній відомостей для визначення митної вартості товару за основним методом. Відповідач не навів обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених в частині шостій статті 54 Митного кодексу України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, а отже і підстав для застосування резервного методу визначення митної вартості товару.
Згідно із п. п. 1, 3 частини другої ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За таких обставин справи, суд вважає, що оспорюване рішення №UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р. прийнято митним органом без дотримання норм чинного законодавства, тому адміністративний позов підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує положення частини 1статті 139 КАС України, якими встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цьогоКодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду сплачено судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову, в розмірі 2 684,00грн, що документально підтверджується платіжною інструкцією №3212 від 24.05.2023 року.
Оскільки задоволено позовну вимогу, то потрібно стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРО ФАРБА ТРЕЙД» за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684,00грн.
Керуючись статтями 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110020/2023/600021/1 від 12.05.2023р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржене встроки, передбачені статтею295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 05.09.2023р.

Суддя С.В. Ніколайчук