Справа № 643/9057/23
Суддя: Довготько Т. М.
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 643/9057/23
Провадження № 2-а/643/39/23
УХВАЛА

06.09.2023 Суддя Московського районного суду м.Харкова Довготько Т.М. , розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Харківської митниці про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил № 0065/80700/23,

ВСТАНОВИВ:

05.09.2023 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Харківської митниці про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил № 0065/80700/23, якою його було визнано винним у вчиненні правопорушення за ч.4 ст.481 МК України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2000 неоподаткованих доходів громадян на суму 34000, 00 грн.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши подану заяву та долучені документи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.161 КАС України, виходячи з наступного.

Так, при зверненні до суду із вищенаведеними позовом, позивачем не було сплачено судовий збір у розмірі визначеному Законом України «Про судовий збір», та не додано документів, які б підтверджували обставини та підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Вирішуючи дане питання суддя бере до уваги мотиви, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Так, Велика Палата Верховного Суду виходячи із системного, цільового та граматичного тлумачення наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права дійшла висновку про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України у постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем і відповідачем судового рішення.

Документи, які б слугували підставою для звільнення від сплати судового збору позивачем не надано.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суддя дійшов до висновку, що позивач на підставі ст. 288 КУпАП не звільняється від спати судового збору, та сума судового збору у даній справі повинна становити 536,80 гривень за кожну позовну вимогу.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративні правопорушення у розмірі 536 гривень 80 копійок, який слід перерахувати на належний розрахунковий рахунок (отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Салтіввсь//22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947 , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998 , рахунок отримувача UA0020657 , код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Московський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа) та додати оригінал квитанції до суду.

Окрім зазначеного, суд вказує, що частинами 1 та 2 статті 94 КАС України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною 5 статті 94 КАС України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Поряд з цим, позивачем не додано до матеріалів позовної заяви звірених належним чином копій доданих до позовної заяви документів для суду та відповідача.

Як зазначено у ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 161, 169, 286 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківської митниці про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил № 0065/80700/23 - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня вручення копії вказаної ухвали на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі неподання ним в зазначений строк заяви про поновлення пропущеного строку або у разі, якщо вказані ним підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, або не усунення недоліків вказаних в ухвалі, суд повертає позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М.Довготько