Справа № 160/7285/23
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2023-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 серпня 2023 року Справа №160/7285/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі заяву Військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, або за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, про залучення до участі у справі співвідповідачів та про виклик свідків у справі №160/7285/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

10 квітня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 243 від 06 листопада 2022 року Військової частини НОМЕР_1 про виключення ОСОБА_1 із списків особового складу та всіх видів забезпечення;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 поновити ОСОБА_1 на посаді, яку займав до переміщення Військової частини НОМЕР_1 з 06 листопада 2022 року;

- звернути рішення суду до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді, яку займав до переміщення у Військовій частині НОМЕР_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.04.2023 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.04.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 року витребувано від Військової частини НОМЕР_1 інформацію про підстави вибуття особового складу 1 ср 98 об ТрО до Рівненського військового навчального полігону з долученням копій підтверджуючих документів в частині, що стосуються 1 ср 98 об ТрО та якісну (читаєму) копію наказу №455-РС від 03.10.22 р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 року провадження в адміністративній справі було зупинено до отримання витребуваних доказів судом.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 року провадження у справі №160/7285/23 поновлено.

Представником відповідача до суду подано заяву, в якій позивач, зокрема, просить суд здійснювати про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, або за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Дослідивши матеріали справи, вирішуючи питання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, або за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, суд виходить з наступного.

Пунктом 3 ч.3 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частиною 1 ст.257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначений перелік, який наведено у ч.4 ст.257 КАС України, є вичерпним.

Керуючись приписами ст.257 КАС України, судом було вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 ст.260 КАС України передбачено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Отже, вищезазначеною нормою передбачено, що суд може або залишити заяву відповідача без задоволення, або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч.6 ст.262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, суд зазначає, що заявником у поданій заяві не наведено обґрунтованих посилань та доводів щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження із викликом до суду сторін, відповідних доказів на підтвердження наведеної позиції суду не надано.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Крім того, відповідач не обмежений у своєму праві подавати відзив на позов та заперечення, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань позивача, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

На підставі вищевикладеного, зважаючи на характер заявленого спору, а також приймаючи до уваги рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, та враховуючи, що з початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, суд не вбачає підстав для призначення справи до розгляду у судовому засіданні, а відтак приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, або за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Також у вищезазначеній заяві відповідач, зокрема, просив суд залучити до участі у справі як відповідача - 2: Головнокомандувача Збройних Сил України та відповідача 3: Генеральний штаб Збройних Сил України.

В обґрунтування заяви відповідач зазначає, що переміщення позивача здійснювалось в умовах воєнного стану та належить до повноважень Головнокомандувача Збройних Сил України. В свою чергу Генеральний штаб Збройних Сил України є головним органом військового управління з планування оборони держави, стратегічного планування застосування Збройних Сил України та визначених сил і засобів інших складових сил оборони, координації та контролю за виконанням завдань у сфері оборони органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та силами оборони у межах, визначених законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України. Головнокомандувач ЗС України є найвищою військовою посадовою особою у Збройних Силах України.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за ервісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Предметом заявленого спору є визнання протиправним та скасування наказу № 243 від 06 листопада 2022 року, який виданий Військовою частиною НОМЕР_1 про виключення ОСОБА_1 із списків особового складу та всіх видів забезпечення.

Звертаючись до суду, позивач визначив відповідачем за заявленими позовними вимогами Військову частину НОМЕР_1 .

Суд звертає увагу, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Отже, обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Суд зазначає, що залучення Головнокомандувача Збройних Сил України та Генерального штабу Збройних Сил України неможливо з огляду на те, що позивачем не ставились до них вимоги.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, - й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Суд звертає увагу, що позивач оскаржує наказ № 243 від 06.11.2022 року, який виданий Військовою частиною НОМЕР_1 , а відтак належним відповідачем у справі є Військова частина НОМЕР_1 .

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про залучення співвідповідачів у справі.

Також у вищезазначеній заяві відповідач, зокрема, просив суд викликати свідків та наведено перелік осіб, які на думку відповідача, зможуть надати безпосередню інформацію та докази про дату ознайомлення, підстави видання оскаржуваного наказу, обставини проходження служби позивачем з 06.11.2022.

Вирішуючи вказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи мають право, у тому числі, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 92 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Тобто, процесуальними вимогами встановлені чіткі вимоги до заяви про виклик свідків, які є обов`язковими для врахування сторонами. При цьому, з аналізу наведеного вбачається, що така заява може бути подана у випадку розгляду справи з викликом сторін за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Разом з тим, розгляд справи №160/7285/23 ухвалою суду від 14.04.2023 року призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, що виключає можливість виклику свідків, вказаних позивачем у заяві.

Крім того, суд зазначає, що необхідні обставини суд встановить з тексту оскаржуваного наказу № 243 від 06.11.2022 року, який виданий Військовою частиною НОМЕР_1 та інших доказів, які містяться в матеріалах справи.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про виклик свідків у справі №160/7285/23.

Керуючись ст.ст. 12, 44, 48, 92, 243, 248, 250, 256, 257, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, або за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін відмовити.

В задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про залучення співвідповідачів - відмовити.

В задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про виклик свідків - відмовити.

Копію ухвали направити всім сторонам по справі.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кальник