Справа № 340/3639/23
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/3639/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Петренко О.С., розглянувши у порядку письмового позовного провадження справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, вул. Чміленка,41, м. Кропивницький,25006

про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Ухвалою судді від 09.06.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Представник відповідача у відзиві до позову просив відмовити позивачу в його задоволені, вказавши, що у ході проведення службового розслідування встановлено неналежну якість та неефективність контролю керівника за дотриманням підлеглими службової дисципліни. Вчинення підлеглими позивача дисциплінарних проступків стало можливим внаслідок неналежно проведеної профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушень дисципліни, законності та інших надзвичайних подій серед особового складу підрозділу зі сторони підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Олександрійського районного відділу поліції з превентивної діяльності ГУНП в Кіровоградській області, що є порушенням вимог статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, адже саме керівник в системі правоохоронних органів несе відповідальність за дії своїх підлеглих та повинен вживати вичерпних заходів для дотримання особовим складом службової дисципліни.

Представником позивача до суду надано відповідь на відзив (а.с.84-89) та додаткові пояснення.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

27.03.2023 року начальником УГІ ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції Шеремет І. подано доповідну записку керівництву ГУНП та запропоновано призначити службове розслідування у зв`язку з виявленими порушеннями працівниками поліції Олександрійського РВП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під час несення ними служби.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 07.04.2023 року № 447 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Кіровоградській області призначено службове розслідування (а.с.47).

Висновком службового розслідування від 05.05.2023 року встановлено, що, відповідно до графіку несення служби нарядами поліції Олександрійського РВП у період з 08.00 год. до 20.00 год. 21.03.2023, у складі нарядів ГРПП «Фагот-2» перебували інспектор сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 з використанням службового автомобіля «Mitsubishi Outlander» та «Фагот-3» старший інспектор сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 з використанням службового автомобіля «Skoda Rapid».

В ході перевірки працівниками УГІ несення служби нарядом «Фагот -3» виявлено, що поліцейські на порушення вимог пп.8 п.2 розд. ІІІ протоколу №38 наради керівництва НПУ, знаходились в салоні службового автомобіля, на якому не були увімкнені проблискові маячки.

Працівниками УГІ виявлено також старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , який, перебуваючи на передньому сидінні, залишив на задньому сидінні автомобіля автоматичну зброю з підсумком, а відтак порушив вимоги пп. 6 п.10 розд. І Інструкції №70 та п.10 розд. VI Інструкції №828.

Крім того, в ході перевірки зафіксовано, що поліцейські наряду ГРПП «Фагот-3» Олександрійського РВП / ОСОБА_4 та ОСОБА_5 / видані їм бронежилети зберігали у багажнику службового автомобіля, що свідчить про порушення вимог п. 10 розд. ХІІІ Інструкції, затв. наказом МВС від 27.04.2020 №357 та листа ГУНП в Кіровоградській області від 28.04.2022 №486/01/25-2022.

Переглядом службового планшету виявлено, що станом на 19.42 год. наряд ГРПП «Фагот-3» перебував в статусі реагування на подію «Неналежного виконання обов`язків по догляду за дитиною», яка мала місце за адресою в АДРЕСА_2 . Згідно підсистеми «Геопортал-Україна» ІКС ІПНП виявлено, що наряд ГРПП «Фагот-3» в період часу з 19.16 по 19.30 рух в напрямку місця події не здійснювали та лише о 20.25 /через 1 год. 9 хв. після отримання виклику/ проставили відмітки про закінчення виконання завдання.

Вказане свідчить про штучне затягування часу опрацювання повідомлення та порушення Інструкції №357.

Переглядом відеозаписів з відеореєстратору встановленого в службовому автомобілі виявлено, що 21.03.2023 екіпаж ГРПП (Фагот -3) у складі лейтенанта поліції ОСОБА_4 та старшого сержанта поліції ОСОБА_5 о 14.06 год., 14.18 год. , 18.10 год., 18.24 год., 19.09 год., в порушення вимог п. 10 розд. VI Інструкції №828 від 11.10.2018, залишили без нагляду в службовому автомобілі автоматичну зброю з боєприпасами (підсумками з магазинами).

Крім того, вказаним нарядом в ході винесення постанови ЕАС №6710707 за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 126 КУпАП на громадянина ОСОБА_6 , в порушення вимог п. 5 розд. ІІ Інструкції №1026 від 18.12.2018, здійснено відеофіксацію правопорушення, не з моменту його виявлення, а лише під час складення адміністративних матеріалів на водія.

При винесені постанови БАД №159361 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 126, ч.5 ст.121 КУпАП на громадянина ОСОБА_7 , у порушення вимог ч. 2 ст. 31 Закону України "Про національну поліцію", поліцейські не повідомили особі про застосування відеофіксації.

Крім того, працівниками УГІ встановлено ряд порушень, зокрема факт залишення автоматичної зброї без нагляду лейтенантом ОСОБА_3 під час складення адміністративних матеріалів (порушення вимог пп.6 п.10 розд. І Інструкції №70 від 01.02.2016) та п.10 Інструкції №828).

Виявлено факти не дотримання лейтенантом поліції ОСОБА_2 порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення о 10.29 год., 11.30 год., 19.19 год. та 20.08 год. 21.03.2023 /формальне заповнення змісту постанови без попереднього роз`яснення особам, які притягуються до відповідальності, їх прав та обов`язків/, що свідчить про нехтування вимог п.9 розд. ІІІ Інструкції №1395 та п. 4 розд. IV Інструкції №1376/.

На підставі викладеного вище, комісією зроблено висновок, що ОСОБА_1 порушено вимоги пп.1,2 ч. 1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.1 ч. 3 ст.1, п.6 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НПУ, пп.2.2, 2.7, 2.8 посадової інструкції, затв. наказом начальника Олександрійського РВП від 07.02.2023.

Згідно з пунктом 4 наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" застосовано до заступника начальника Олександрійського РВП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач, не погоджуючись з наказом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності та наслідків вказаного наказу у вигляді догани, звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706; далі - Правила №1179).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України "Про Національну поліцію".

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 1, пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, про невиконання вимог яких з боку позивача зазначено у спірному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки. Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Пунктом 1 розділу І Правил №1179 визначено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих (абзац другий пункту 3 розділу V Правил №1179).

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За змістом статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерством внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами пункту 7 розділу V Порядку №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктами 14, 17 розділу V Порядку №893 передбачено, зокрема, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування викладені у розділі VI Порядку №893.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Саме в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Із цією метою висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена у визначеному порядку.

Частинами третьою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту імперативно визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія, а так само керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зокрема, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (частини четверта - шоста статті 19 Дисциплінарного статуту).

Частиною одинадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту також зазначено, що у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Отже, при вирішенні спору про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності предметом доказування є склад дисциплінарного проступку, обставини його вчинення, причини та умови, вина поліцейського, наявність обставин, які обтяжують та пом`якшують відповідальність поліцейського, що підлягає доведенню суб`єктом владних повноважень належними, достовірними й достатніми доказами.

За результатами проведеного службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни працівниками Олександрійського РВП ГУНП в області складено висновок службового розслідування від 05.05.2023 року, на підставі якого був прийнятий оскаржуванй наказ від 10.05.2023 року №649, пунктом 4 якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивача.

Відповідно до посадової інструкції заступника начальника Олександрійського РВП з превентивної діяльності ГУНП в області підполковника поліції ОСОБА_1 (а.с.59-64), розробляє і реалізовує заходи щодо зміцнення дисципліни та законності серед дільничних офіцерів поліції, збереження кадрового потенціалу та створення належних умов для їх роботи; своєчасне реагування на заяви й повідомлення про вчинені правопорушення та інші події, з метою прибуття на місце події у найкоротший термін; патрулювання території обслуговування з метою проведення превентивних заходів з попередження та виявлення правопорушень, забезпечення безпеки дорожнього руху, публічної безпеки та порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, аеропортах та інших публічних місцях.

За змістом висновків Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі №808/1089/17 керівник несе відповідальність за ефективність діяльності органу, дотримання вимог чинного законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівником, яким вчинено порушення, якщо вищестоящий керівник, якому надано право накладати стягнення, дійде висновку про неналежну організацію та координацію керівником роботи підлеглих.

Отже, керівник може бути притягнутий до відповідальності за неналежну організацію та координацію саме роботи підлеглих.

Позивач притягнутий до відповідальності як керівник, який зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Судом враховано, що відносно позивача службове розслідування не проводилось, права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування йому не роз`яснено. Крім того, встановлено, що ОСОБА_1 був опитаний в ході проведення службового розслідування в якості свідка.

При цьому, склад дисциплінарного проступку вчинений позивачем не описано ні в оскаржуваному наказі, ні у висновку службового розслідування.

Відповідно до Інструкції з організації діяльності чергової служби в НПУ, затв. наказом МВС України від 23.05.2017 №440, визначено, що для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, публічної безпеки і порядку в ТВП призначається відповідальний від керівництва ТВП (далі відповідальний по ТВП).

Відповідальний по ТВП зобов`язаний:

1)прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитись з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж;

8) здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.

З викладених норм вбачається, що діяльність нарядів ГРПП під час їх чергування контролюється черговим та відповідальним від керівництва, однак, як свідчать матеріали службового розслідування, зазначені особи опитані не були.

Так, приписами ч. 2 ст. 13 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" визначено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

По суті фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності слугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншими поліцейськими, що не узгоджується із приписами частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер.

Крім того, суд зазначає, що оскільки фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності послугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншими поліцейськими, то у даному випадку має місце порушення принципу індивідуальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності.

При цьому сам факт скоєння ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_8 дисциплінарного проступку в поза робочий час не можливо ставити в провину позивачу та робити висновок про його бездіяльність з посиланням лише на один факт підлеглості.

На переконання суду, наявність виключно факту підлеглості позивачу осіб, стосовно яких встановлено факти вчинення дисциплінарного правопорушення, не є достатнім для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Між тим службовим розслідуванням не встановлено та під час розгляду справи відповідачем не доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку щодо вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_8 внаслідок неправомірних рішень або дій позивача.

Отже, на думку суду, відповідачем не надано належних та допустимих доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за вчинення якого до нього застосовано спірне дисциплінарне стягнення.

Зокрема, відповідач не надав будь-яких доказів, які б підтверджували неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків, що визначають обсяг завдань, доручених посадою, у тому числі, здійснення контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, проведення профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про недоведеність зазначених у спірному наказі порушень та, відповідно складу дисциплінарного проступку, а тому оскаржуваний наказ в частині накладення дисциплінарного стягнення на підполковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді догани є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно зі ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст.75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Суд вважає, що по даній справі з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань підлягають стягненню на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Олександрійського районного відділу поліції з превентивної діяльності ГУНП в Кіровоградській області, дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області () на користь ОСОБА_1 (ін.код НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три гривні) грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО