Справа № 360/5292/19
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2023-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

06 вересня 2023 рокум. ДніпроСправа № 360/5292/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2023 року з Верховного Суду на новий розгляд до Луганського окружного адміністративного суду надійшла справа № 360/5292/19 за позовом ОСОБА_1 (далі також позивач) до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації (далі також відповідач) у частині позовних вимог про стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування вимог зазначено, що наказом директора Департаменту агропромислового розвитку від 15.11.2019 № 53 затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 з негативною оцінкою. Наказом директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації Хлякіна С.А. від 15 листопада 2019 року № 25-к ОСОБА_1 звільнено з посади начальника відділу землеробства, інженерно-технічної роботи та охорони праці управління розвитку агропромислового виробництва, 15 листопада 2019 року на підставі пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності 12 листопада 2019 року.

Позивач вважав результати оцінювання результатів службової діяльності та наказ про звільнення протиправними, у зв`язку з чим просить суд:

- стягнути з Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 16 листопада 2019 року по день ухвалення судового рішення з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Ухвалою суду від 12 червня 2023 року справу в частині зазначених вимог прийнято до розгляду та вирішено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 20 липня 2023 року визнано явку позивача - ОСОБА_1 в підготовче засідання обов`язковою та відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 20 липня 2023 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 08 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 14 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Суткової Рени Агабєковни в інтересах ОСОБА_1 про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 15 серпня 2023 року скасовано заходи щодо ОСОБА_1 у вигляді визнання його явки в підготовче засідання обов`язковою.

Ухвалою суду від 15 серпня 2023 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі № 360/5292/19 та призначено до розгляду по суті.

Відповідач подав пояснення, в яких заперечував проти стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з огляду на таке.

Відповідно до пункту 32 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів» при присудженні оплати за час вимушеного прогулу зараховується заробіток за місцем нової роботи (одержана допомога по тимчасовій непрацездатності, вихідна допомога, середній заробіток на період працевлаштування, допомога по безробіттю), який працівник мав в цей час.

Відповідно до листа-відповіді Сєвєродонецької міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області від 23.06.2023 №531ВА заробітна плата позивача становила: за період з 07.09.2020 по 31.12.2020 - 66 712,98 грн; за період з 01.01.2021 по 22.03.2021 - 4 5 166.92 грн; за період з 23.03.2021 по 31.12.2021 - 280 832,75 грн; за період з 01.01.22 по 30.06.2022 - 103 318.14 грн. З 30.06.2022 з позивачем призупинено дію трудового договору.

Таким чином, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу необхідно урахувати отриману позивачем заробітну плату за період з 07.09.2020 по 30.06.2022 за новим місцем роботи.

Додатково пояснили, що станом на дату розгляду справи після скасування Верховним Судом оскаржених висновку та наказу про звільнення позивача не проводилося повторне оцінювання позивача.

Позивач та його представник подали заяви про розгляд справи за їх відсутності та зазначили, що повністю підтримують позовні вимоги у відповідній частині, виходячи із наданого позивачем розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Представник відповідача подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з частиною третьою статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанції.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (частина дев`ята статті 205 КАС України).

Оскільки сторони не прибули у судове засіданні, а у суду відсутня потреба заслухати свідка чи експерта, з огляду на положення статті 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути справу у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 КАС України, суд встановив таке.

16 грудня 2019 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Суткової Рени Агабєковни в інтересах ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації з такими вимогами:

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 , затвердженого наказом директора Департаменту агропромислового розвитку Хлякіним С.А. від 15 листопада 2019 року № 53;

- визнати протиправним та скасувати наказ директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації Хлякіним С.А. від 15 листопада 2019 року № 25-к «Про звільнення ОСОБА_2 »;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу землеробства, інженерно - технічної роботи та охорони праці управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації з 16 листопада 2019 року;

- стягнути з Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 16 листопада 2019 року по день ухвалення судового рішення з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 11.08.2020, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18.05.2023 рішення Луганського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року скасовано. Ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково. Визнано протиправним і скасовано висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації, затверджений наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 15 листопада 2019 року №53, у частині, що стосується ОСОБА_1 . Визнано протиправним і скасовано наказ Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 15 листопада 2019 року №25-к «Про звільнення ОСОБА_2 ». Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу землеробства, інженерно-технічної роботи та охорони праці Управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації з 16 листопада 2019 року. Справу №360/5292/19 у частині позовних вимог про стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу направлено на новий розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач станом на дату звільнення займав посаду державної служби категорії Б.

Відповідно до довідки Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 10.12.2019 № 106 позивач у вересні 2019 року фактично відпрацював 21 робочий день, у жовні 2019 року 22 робочих днів. Сума нарахованої заробітної плати, яка враховується при обчисленні середньої заробітної плати, за 21 робочий день у вересні 2019 року складає 25186,22 грн, у жовтні 2019 року за 22 робочих дня нараховано заробітної плати у сумі 26287,82 грн. Середньоденна заробітна плата складає 1197,07 грн.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Згідно з частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України (далі також - КЗпП України) при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Частиною другою статті 1 Закону України «Про державну службу» визначено, що державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Положеннями статті 44 Закону України «Про державну службу» передбачено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців станом на період виникнення спірних правовідносин визначалася Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640, у редакції від 12.07.2019 (далі - Типовий порядок № 640).

Пунктом 2 Типового порядку № 640 визначено, що метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Положеннями розділу «Оскарження результатів оцінювання» Типового порядку № 640 передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем (пункт 47 Типового порядку № 640).

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій Б або В, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України Про державну службу (пункт 48 Типового порядку № 640).

Пунктом 49 Типового порядку № 640 визначено, що висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.

Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Відповідно до пункту 50 Типового порядку № 640 у разі прийняття рішення про скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця щодо цього державного службовця повторно проводяться такі етапи оцінювання:

визначення результатів виконання завдань;

затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Зазначені етапи оцінювання проводяться:

не пізніше двох місяців після прийняття рішення про скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії А, у порядку, передбаченому пунктами 22-30 цього Типового порядку;

не пізніше одного місяця після прийняття рішення про скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, у порядку, передбаченому пунктами 37-41 цього Типового порядку.

Отже, обов`язковою умовою продовження проходження державної служби є щорічне оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Положеннями Типового порядку № 640 передбачено, що у разі скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця щодо цього державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б, повторно проводяться такі етапи оцінювання: визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Верховний Суд, скасовуючи рішення першої та апеляційної інстанцій, в постанові від 18.05.2023 зазначив, що суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам (пункт 43 постанови Верховного Суду від 18.05.2023).

Таким чином, остаточне рішення щодо відповідності/невідповідності позивача критеріям проходженя державної служби повинен зробити відповідний учасник оцінювання.

Суд зазначає, що за результами оцінювання відповідно до частини п`ятої статті 44 Закону № 889-VIII може бути виставлена як негативна, так і позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

В той же час, згідно до частини шостої статті 44 Закону № 889-VIII у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

У разі отримання негативної оцінки за результами оцінювання та її підтвердження в разі оскарження позивач позбавляється права проходження державої служби з листопада 2019 року. Станом як на 18.05.2023, так і станом на дату прийняття цього рішення в адміністративній справі положення пункту 50 Типового порядку № 640 не виконані, позитивний висновок про діяльність позивача на посаді державного службовця за 2019 рік відсутній, у зв`язку з цим не підтверджено його право на проходження державної служби на 2020 рік.

Як наслідок, вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу є передчасними та можуть бути заявлені лише у разі підтвердження права на проходження державної служби за результатами виконання положень пункту 50 Типового порядку № 640.

Сторонами не надано доказів виконання положень пункту 50 Типового порядку № 640 та наявності результатів позитивного оцінювання службової діяльності позивача за 2019 рік для продовження ним проходження державної служби на 2020 рік.

Таким чином, процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача за 2019 рік не завершена, а тому вимога щодо стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу є передчасною.

Відповідно до положень статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Підсумовуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов до висновку про передчасність позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 16 листопада 2019 року по день ухвалення судового рішення з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.В. Борзаниця