Справа № 320/15492/23
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2023 року № 320/15492/23

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиця А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №72-дс від 03.04.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до заступника начальника управління начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із займаної посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №388-о від 03.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 », яким припинено державну службу та звільнено 03.04.2023 ОСОБА_1 з посади заступника начальника управління відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві;

- поновити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві з 04.04.2023;

- стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (код ЄДРПОУ ВП 44116011) на користь ОСОБА_1 (26.05.1987 РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, а саме з 04.04.2023 по дату прийняття судом рішення у даній справі;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві з 04.04.2023 відповідно до ст.371 КАС України;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (код ЄДРПОУ ВП 44116011) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у межах суми за один місяць відповідно до ст.371 КАС України.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що оскаржувані накази і звільнення є незаконними, безпідставними та такими, що вчинено з порушенням вимог чинного законодавства України. Зокрема, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що підстави за якими позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а саме, що позивач систематично здійснювався перегляд інформації (вибір даних операцій ПІДВ, вибір даних реєстру податкових накладних та їх друк, перегляд податкової звітності тощо) стосовно низки суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», є безпідставними та не ґрунтуються на реальних обставинах, з огляду на те, що право доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві надається посадовим особам відповідно до їх функціональних обов`язків на підставі листа керівника структурного підрозділу, погодженого підрозділом ІТ, підрозділом захисту інформації, керівниками структурних підрозділів, які визначені окремими розпорядчими документами Головного управління ДПС у м. Києві, та затвердженого начальником Головного управління ДПС у м. Києві.

В той же час, з метою виконання позивачем доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві:

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи Машталер Світлани №1162/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , начальником охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до режимів підсистем інформаційної системи ІКС «Ліцензії на алкоголь, спирт, тютюн, пальне», а саме до наступних складових системи: -440004;

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи ОСОБА_4 №1163/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_5 , начальником охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , начальником управління оподаткування юридичних осіб ОСОБА_6 , та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», а саме до наступних складових системи: -10430; - 10431, -10456, -10457, -10462, -10463, -10440, -10443;

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи ОСОБА_4 №1164/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: Головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ОСОБА_7 , Начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , Начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , Начальником управління податкових сервісів Марією Лаврик, Заступником начальника відділу ведення державного реєстру фізичних осіб - платників податків Наталією Портновою, Начальником управління оподаткування юридичних осіб Лесею Мусаєвою, Начальником управління по роботі з податковим боргом Наталією Бурцевою, Начальником управління запобігання фінансовим операціям пов`язаним з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом ОСОБА_8 , Начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_5 , Начальником інформашійно-аналітичного управління податкового аудиту Олександром Санжарівським, Начальником управління охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, Начальником управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_9 , Начальником управління економічного аналізу Ельвірою Прудніковою, Начальником управління оподаткування фізичних осіб Ігорем Козловим, Начальником управління трансферного ціноутворення Сусанною Міхонік, та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до ІКС «Податковий блок», а саме до наступних складових системи: - 10417, - 10418, - 10419, -10420, - 118001, - 118002, - 118003, - 118007, - 119003, - 119004, - 119005, - 200006, - 200010, -420018, - 520015, - 520024, - 510009, - 530005, - 540011, - 540024, - 540032, - 700001, - 700007, - 700009, - 700013, - 700020, - 700046, - 700048, - 700059, - 800002, - 800005, - 800009, - 800016, - 800025, - 800012, - 900002, - 900003, - 900006, - 900012, - 900014, - 900052.

Позивач зауважив, що після надання доступу до вказаних ІКС, з метою виконання доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві, позивач отримувала відомості з ІКС щодо діяльності платників податків, які перебувають на обліку в Головному управлінні ДПС у м. Києві та їх контрагентів, у первісному вигляді (тобто не змінювала/не коригувала) роздруковувала їх та передавала безпосередньо в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві.

Таким чином, за твердженням позивача, оскільки доступ до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві надано з дотриманням встановленого законодавством порядку, відсутні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, позивач зауважив, що функціональні повноваження/обов`язки позивача передбачали використання останнім інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ, в т.ч. для виконання доручень керівництва ГУ ДПС у м. Києві, також позивачу було надано доступ до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві з чітким дотриманням процедури, встановленої Порядком доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженим наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 12.05.2021 №502.

На підставі вказаних вище обставин позивач просив задовольнити позовні вимоги та скасувати прийняті накази, поновити на займані посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Не погоджуючись з викладеними у позовній заяві аргументами та доводами, представником відповідача подано відзив в якому останній зазначив, що ознайомившись з позовними вимогами відповідач не погоджується та вважає їх необґрунтованими, безпідставними і такими, що не ґрунтуються на нормах права і процедурах виконання функцій державними службовцями Головного управління ДПС у м. Києві.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву зазначив, що Департаментом інформаційних технологій ДПС позивачу надавався доступ до інформаційно-комунікаційних систем на підставі відповідних листів керівника Головного управління ДІС у м. Києві. У подальшому, після її призначення на посаду заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи вона отримувала доручення керівництва Головного управління ДІС у м. Києві, аналогічні зазначеним вище, та виконувала їх.

Представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 відповідно до службових записок від 16.11.2022 №1162/26-15-01-00-17, від 16.11.2022 №1163/26-15-01-00-17, від 16.11.2022 №1164/26-15-01-00-17, які затверджені в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві та погоджені керівниками структурних підрозділів Головного управління ДПС y м. Києві, надано права доступу до інформації в ІКС «Ліцензії на алкоголь, спирт, тютюн, пальне», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності» та IKC «Податковий блок». Також, представник податкового органу звернув увагу, що у поясненнях ОСОБА_1 наголошувала, що дані з інформаційно-комунікаційних систем до яких їй надано доступ, в будь-який інший спосіб, ніж падання інформації керівнику Головного управління ДПС у м. Києві за його дорученням, нею ніколи не використовувалась та стороннім особам не передавалась. Крім того, ОСОБА_1 стверджує про те, що наявність доступу до зазначених інформаційно-комунікаційних систем зумовлена її функціональними повноваженням, зокрема за відділом організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи серед інших закріплено процедуру 7.2.6 «підготовка за дорученням керівництва ГУ аналітичних та інформаційних матеріалів у межах компетенції».

Водночас, представник відповідача зауважив, що відповідно до Положення про управління та Положень про відділ від 14.10.2022 та від 20.12.2022 за цими підрозділами не закріплено здійснення функцій та процедур щодо збору аналітичних матеріалів щодо діяльності платників податків, які перебувають на обліку в Головного управління ДПС у м. Києві та їх контрагентів. Виконання наведених вище дій також не передбачено Посадовою інструкцією.

В обґрунтування своєї правової позиції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог та обґрунтованості висновків дисциплінарної комісії представник відповідача зазначив, що позивачем систематично здійснювався перегляд інформації (вибір даних операцій ПДВ, друк реєстру ПН товар, вибір даних реєстр ПН товар, перегляд податкової декларації з податку на прибуток підприємств, рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, тощо) стосовно ряду суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», (підтверджується витягами даних з інформаційно-комунікаційних систем, які надійшли листом Департаменту від 03.03.2023 №4728/7/99-00-02-03-01-07 (в.о. Головного управління ДПС у м. Києві від 03.03.2023 №2385/8)), що не узгоджується із повноваженнями визначеними у Положенні про управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженого наказом ГУ від 01.07.2022 №150, зі змінами (далі - Положення про управління) та посадовій інструкції державного службовця, затвердженої 01.07.2022 в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві

На підставі викладених обставин представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись з позицією відповідача позивачем подано відповідь на відзив в якій підтримав викладені у позовній заяві аргументи та доводи та заперечуючи щодо доводів представника відповідача зазначив, що виходячи з аналізу змісту відзиву відповідача вбачається, що відповідач фактично не заперечує отримання позивачем усних доручень від керівника вищого рівня, однак зазначає, що про такі доручення необхідно було повідомляти безпосереднього керівника.

В той же час, позивач наголошує, що неповідомлення безпосереднього керівника про отримання усних доручень від керівника вищого рівня, у розумінні положень п.7 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» не є дисциплінарним проступком у вигляді перевищення службових повноважень, адже перевищення службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності - його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення дій (про що неодноразово робив висновки Верховний Суду в постановах від 30.06.2021 у справі №200/10988/19-а, від 10.11.2021 у справі №540/4057/20, від 22.12.2021 y справі №140/16342/20).

Таким чином, оскільки відповідач при прийнятті наказів в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердолєб №72-де від 03.04.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення» та №388-0 від 03.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 ». поклав в основу - неповідомлення позивачем свого безпосереднього керівника про отримані усні доручення від керівника вищого рівня та відповідно застосував дисциплінарне стягнення за перевищення службових повноважень, а тому вказані обставини є яскравим свідченням того, що оскаржувані накази є явно протиправними та підлягають скасуванню.

Керуючись вказаними обставинами позивача просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Київський окружний адміністративний суд, встановив наступне.

10.11.2022 наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Датій О. від 10.11.2022 №1435-0 «Про призначення ОСОБА_1 » призначено з 11.11.2022 ОСОБА_1 на посаду заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, на період увільнення ОСОБА_10 на час проходження військової служби, у порядку переведення.

16.02.2023 директор Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС України ОСОБА_11 звернулася до в.о. Голови Державної податкової служби України Тетяни Кіріенко з доповідною запискою №140/99-00-02-03-01-13 від 16.02.2023, в якій зазначила наступне:

«До Департаменту надійшов службовий лист від Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 14.02.2023 №132/99-00-14-05-08 (далі-Лист), яким повідомлено, що працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, 01.02.2023 у приміщенні Головного управління ДІС у м. Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві), а також за адресами фактичного проживання виконувача обов`язків начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_12 та заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи ГУ ДПС у м. Києві Лисенко Тетяни, у кримінальному провадженні №0000832 від 18.10.2022 відкритому за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 365, ч.2 ст.382 Кримінального кодексу України, керуючись ст.223, ст.233, ст.234 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з невідкладним випадком (пов`язаним із врятуванням майна), проведено відповідні слідчі дії.

Зокрема, в адміністративній будівлі (м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19), у період часу з 07 год. 26 хв. до 18 год. 19 хв. проведено обшук, у кабінеті №308 ОСОБА_12 та у кабінеті №315 ОСОБА_1 .

Під час обшуку у службовому кабінеті ОСОБА_1 вилучено інформаційні довідки стосовно суб`єктів господарювання, які могли бути внесені до журналу ризикових платників, тощо.

Також повідомлено, що згідно з інформацією наданою управлінням інформаційних технологій Головного управління ДПС у м. Києві, службовими листами від 16.11.2022 за №1164/26-15-01-00-14, 1163/26-15-01-00-17, 1162/26-15-01-00-17 ОСОБА_1 було надано доступ до ІКС «Податковий блок», «Єдине вікно податкової звітності» та «Ліцензії та алкоголь, спирт, тютюн, пальне» із складовими системи, що можуть не відповідати ї функціональним повноваженням, як заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, та свідчити про можливі порушення вимог розділу 6 та 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами).

Згідно з інформацією наданою листом від 15.02.2023 №370/99-00-20-02-03-08 Департаментом інформаційних технологій встановлено, що заступником начальника управління-начальником відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві Лисенко Тетяною у період з 16.11.2022 по 31.01.2023 здійснювався перегляд Інформації (вибір даних операцій ПДВ, друк реєстру ПН товар, вибір даних реєстр ПН товар, перегляд податкової декларації з податку на прибуток підприємств, рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, тощо) стосовно ряду суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», що не узгоджується із повноваженнями визначеними у Положенні про управління організації роботи Головного управління у м. Києві, затвердженого Наказом ГУ ДПС у м. Києві від 01.07.2022 №150 (далі - Положення) та посадовій інструкції державного службовця від 01.07.2022.

Таким чином, отримана від Департаменту інформаційних технологій та Головного управління ДПС у м. Києві інформація свідчить про вчинення заступником начальника управління - начальником відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи ГУ ОСОБА_13 дій, що виходять за межі її службових повноважень - дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» (зі змінами та доповненнями) є перевищенням службових повноважень, що не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Пропозиції: з метою поліпшення організації роботи, посилення відповідальності посадових осіб за виконанням покладених службових обов`язків за доцільне керівнику Головного управління ДПС у м. Києві розглянути питання щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві Лисенко Тетяни.»

На підставі вищевказаної доповідної записки в.о. голови Державної податкової служби України Тетяною Кірієнко надано доручення №28-д(02) від 16.02.2023 в.о. начальника Головного управління ДІС у м. Києві Ніконову Микиті відповідно до ст.17, 64-69, 72-74 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» (зі змінами) розглянути питання щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. ОСОБА_14 та відсторонення від виконання посадових обов`язків.

На підставі доручення в.о. голови Державної податкової служби України від 16.02.2023 №28-д(02) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю №140/99-00-02-03-01-13 від 16.02.2023, наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Микити Ніконова №10-дс від 16.02.2023 порушено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи ОСОБА_1 .

16.02.2023 наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Микити Ніконова №174-о від 16.02.2023 відсторонено ОСОБА_1 , заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, від виконання посадових обов`язків на період дисциплінарного провадження з 16.02.2023.

Під час дисциплінарного провадження ОСОБА_1 було надано письмові пояснення, що перегляд у період з 16.11.2022 по 31.01.2023 інформації (вибір даних операцій ПДВ, друк реєстру ПН товар, вибір даних реєстр ПН товар, перегляд податкової декларації з податку на прибуток підприємств, рішення про неврахування таблиці даних платника податків на додану вартість, тощо) стосовно ряду суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності» здійснювався виключно за дорученням керівництва Головного управління ДПС у м. Києві, з метою належного та оперативного виконання покладених на Головне управління ДПС у м. Києві функцій та завдань.

Наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №72-дс від 03.04.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення»:

- застосовано до заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону;

- звільнено з посади державної служби ОСОБА_1 заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи за вчинення нею дисциплінарного проступку, а саме перевищення службових повноважень, що не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, згідно з п.4 ч.1 ст.66 та ч.5 ст.66 Закону №889-VIII.

Підстава: подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у м. Києві від 24.03.2023 № 283/26-15-02-02-12.

Зі змісту вищевказаного наказу вбачається, що «об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є те, що ОСОБА_1 у період з 16.11.2022 по 31.01.2023 систематично здійснювався перегляд інформації (вибір даних операцій ПІДВ, вибір даних реєстру податкових накладних та їх друк, перегляд податкової звітності тощо) стосовно низки суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», що не відповідає повноваженням, визначеним у Положенні про управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженому наказом Головного управління ДІС у м. Києві від 01.07.2022 №150, зі змінами, Положенні про відділ організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи, затвердженому 14.10.2022, та Положенні про відділ організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи, затвердженому 20.12.2022, а також у посадовій інструкції державного службовця, затвердженій 01.07.2022.

В діях заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи ОСОБА_1 встановлено вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII, а саме - перевищення службових повноважень, що не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що підтвердилося за результатами проведеного дисциплінарного провадження.

03.04.2023 наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердолєб №388-о від 03.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено 03.04.2023 ОСОБА_1 з посади заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, яка була призначена на період увільнення від роботи ОСОБА_10 на час проходження військової служби, у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, згідно п.4 ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу».

Не погоджуючись з даними наказами, вважаючи їх необґрунтованими та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон України №889-VIII).

Стаття 43 Конституції України передбачає, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон України №889-VIII).

Згідно з ч.1 ст.64 Закону України №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст.65 Закону України №889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.65 Закону України №889-VIII, дисциплінарним проступком є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.5 ст.66 Закону України №889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених п.1, 3, 7, 9-11, 13, 14 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п.12 ч.2 ст.65 цього Закону.

Частиною 1 ст.69 Закону України №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Частинами 1, 2 ст.74 Закону України №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення

Частиною 1 ст.87 Закону України №889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є:

1) скорочення чисельності або штату державних службовців, скорочення посади державної служби внаслідок зміни структури або штатного розпису державного органу без скорочення чисельності або штату державних службовців, реорганізація державного органу;

11) ліквідація державного органу;

2) встановлення невідповідності державного службовця займаній посаді протягом строку випробування;

3) отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності;

4) вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

В свою чергу, суд звертає увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (далі Порядок №1039).

Відповідно до п.33 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

В свою чергу, суд звертає увагу, що дисциплінарна комісія в ході дисциплінарного провадження повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

У постановах від 30.06.2021 у справі №200/10988/19-а, від 10.11.2021 у справі №540/4057/20, від 22.12.2021 у справі №140/16342/20, від 28.04.2022 у справі №540/2464/19, від 26.05.2022 у справі №300/3980/20, від 26.05.2022 у справі №500/426/19 Верховний Суд сформував правову позицію, відповідно до якої у розумінні п.7 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII «перевищення службових повноважень» означає вчинення державним службовцем таких дій або прийняття рішень, які виходять за межі його службових повноважень. Під час дисциплінарного провадження у таких справах дисциплінарна комісія та суб`єкт призначення повинні чітко визначити обсяг повноважень конкретного державного службовця, керуючись положеннями Закону №889-VIII, інших законів України, положеннями про державний орган та/або його структурний підрозділ, а також посадовою інструкцією державного службовця. Таким чином, саме за вчинення державним службовцем дій, які виходять за межі його повноважень, законодавець у згаданій нормі Закону No 889-VIII передбачив можливість застосування до такої особи найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення.

У п.4 та 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 №15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень» вказано, що під перевищенням влади або службових повноважень визнається умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо ними заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. Під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти:

а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства;

б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов;

в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

З аналізу наведених норм вбачається, що дисциплінарним проступком є протиправна винна дія, яка полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Водночас, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку-об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01.11.2022 у справі №380/3045/21.

Об`єктом дисциплінарного проступку є: 1) суспільні відносини, пов`язані з публічною, професійною, політично неупередженою діяльністю із практичного виконання завдань і функцій держави; 2) права і законні інтереси як самих державних службовців, так і громадян, на яких орієнтована діяльність.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб?єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації

Аналогічні висновки викладено в постанові Верховного Суду від 01.11.2022 у справі №380/3045/21

Суб`єктом дисциплінарного проступку є державний службовець.

Суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку-сукупність ознак, що характеризують психічне ставлення державного службовця до вчиненого ним протиправного діяння і його негативних наслідків, а саме - вина, мотив, мета проступку.

Вина виражається у формі умислу або необережності.

Отже, для притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, настання шкідливих наслідків та причинний зв`язок між ними та протиправною поведінкою державного службовця, а також врахувати інші обставини, що мають значення під час дисциплінарного провадження, а саме: усвідомлення протиправності вчинених дій, характер дисциплінарного проступку, обставини, які зумовили вчинення проступку, наявність тяжких наслідків, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Судом встановлено, що в поданні Дисциплінарної комісії №283/26-15-02-02-12 від 24.03.2023 та оскаржуваному наказі №72-дс від 03.04.2023 «Про накладання дисциплінарного стягнення» зазначено, що об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є те, що ОСОБА_1 у період в 16.11.2022 по 31.01.2023 систематично здійснювався перегляд інформації (вибір даних операцій ПДВ, вибір даних реєстру податкових накладних та їх друк, перегляд податкової звітності тощо) стосовно низки суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», що не відповідає повноваженням, визначеним у Положенні про управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженому наказом Головного управління ДІС у м. Києві від 01.07.2022 №150, зі змінами, Положенні про відділ організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи, затвердженому 14.10.2022, та Положенні про відділ організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи, затвердженому 20.12.2022, а також у посадовій інструкції державного службовця, затвердженій 01.07.2022.

Беручи до уваги спірні правовідносини, суд звертає увагу на наступне.

Суд звертає увагу, що порядок доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві, затверджено наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 12.05.2021 №502 (далі - Порядок №502).

Пунктом 5.1. Порядку №502 передбачено, що перелік систем, до яких надається доступ користувачам, готується підрозділом IT за пропозиціями структурних підрозділів Головного управління ДПС у м. Києві, погоджується підрозділом захисту інформації та затверджується начальником Головного управління ДПС у м. Києві.

Пунктом 6.1. Порядку №502 встановлено, що права доступу користувачам до інформації в системі надаються відповідно до вимог Порядку посадовим особам структурних підрозділів Головного управління ДІС у м. Києві відповідно до функціональних обов`язків та посадовим особам інших органів державних органів України відповідно до спільних наказів, укладених договорів (угод) згідно з Порядком.

Пунктом 6.5. Порядку №502 встановлено, що для надання посадовій особі Головного управління ДПС у м. Києві прав доступу до інформації в системі поза межами початкового переліку складових системи структурним підрозділом готується лист за підписом керівника структурного підрозділу за формою, визначеною додатком 2 до Порядку.

Лист надається по кожній системі окремо та обов`язково погоджується з керівниками структурних підрозділів, які визначені окремими розпорядчими документами Головного управління ДПС у м. Києві (графа 5 Переліку).

Після погодження підрозділом IT та підрозділом захисту інформації лист подається на затвердження начальнику Головного управління ДПС у м. Києві або розпоряднику системи (якщо необхідність такого затвердження визначена у графі 8 Переліки).

Лист після погодження та затвердження направляється засобами СЕД на структурний підрозділ Головного управління ДПС у м. Києві, до функцій якого належить надання доступу до складових системи та до підрозділу захисту інформації для здійснення контролю надалі.

З аналізу вищенаведених положень Порядку №502 чітко вбачається, що право доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві надається посадовим особам відповідно до їх функціональних обов`язків на підставі листа керівника структурного підрозділу, погодженого підрозділом ІТ, підрозділом захисту інформації, керівниками структурних підрозділів, які визначені окремими розпорядчими документами Головного управління ДПС у м. Києві, та затвердженого начальником Головного управління ДПС у м. Києві.

Таким чином, з огляду на викладені вище правові норми суд приходить до висновку, що доступ посадової особи до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві буде вважатися правомірним лише у тому випадку, якщо такий доступ надано з дотриманням вищевказаного порядку.

В свою чергу, відповідно до п.п.17 п.11 Положення про Головне управління ДПС у м. Києві, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643 (зі змінами внесеними наказами ДПС від 04.03.2021 №264, від 26.03.2022 №172) Начальник Головного управління ДПС дає у межах повноважень доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями та працівниками Головного управління ДПС.

Також, відповідно до Посадової інструкції державного службовця, затвердженої в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Датій О. 01.07.2022, до посадових обов`язків заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві серед іншого відносяться:

- організація та забезпечення контролю виконання відділом доручень начальника Головного управління ДПС у м. Києві;

- підготовка та надання керівництву Головного управління ДПС у м. Києві інформаційних та аналітичних матеріалів відповідно до компетенції відділу.

Підпунктом 4 п.4 вказаної Посадової інструкції передбачено, що начальник відділу організації діяльності та структурного забезпечення Головного управління ДПС у м. Києві серед іншого має право користуватися в установленому порядку інформаційними базами ДПС, системами зв`язку та іншими технічними засобами.

Як зазначено судом вище, наказом №1435-0 від 10.11.2022 позивача призначено на посаду заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві.

На момент призначення позивача на вказану посаду в Головному управління ДПС у м. Києві діяло Положення про відділ організації діяльності структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, затверджене в.о. начальника ГУ ДПС у м. Києві Датій О. 14.10.2022 (далі Положення про відділ від 14.10.2022).

20.12.2022 в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Датій О. затверджено нову редакцію Положення про відділ організації діяльності структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Положення про відділ від 20.12.2022).

Згідно з п.2.1 розділу 2 Положень про відділ від 14.10.2022 та 20.12.2022 основними завданнями Відділу є: 2.1.1 організація роботи ГУ; 2.1.2. функціональне та структурне забезпечення ГУ; 2.1.3. координація діяльності ГУ; 2.1.4. організація ведення нарад (заслуховувань) керівництва ГУ; 2.1.5. забезпечення діяльності дисциплінарних справ ГУ: 2.1.6. організація та здійснення внутрішнього контролю в ГУ.

Пунктом 2.2 розділу 2 Положень про відділ від 14.10.2022 та 20.12.2022 передбачено, що відділ, як основний виконавець виконує такі функції та процедури:

Функція 7.2 «Організація роботи територіального органу»

Процедура:

7.2.6. підготовка за дорученням керівництва ГУ аналітичних та інформаційних матеріалів у межах компетенції.

Функція 56.2 «Інформаційно-аналітичне забезпечення»

Процедура:

56.2.5. використання інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДІС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов`язків структур підрозділами ГУ.

Пунктами 3.1.6 та 3.1.7 розділу 3 Положень про відділ від 14.10.2022 та 20.12.2022 передбачено, що для забезпечення виконання основних завдань і функцій відділ має право: використовувати інформаційні, комунікаційні інформаційно-комунікаційні системи ДПС та ГУ для отримання інформації, необхідної для виконання Відділом функціональних обов`язків, тощо (п. 3.1.6); використовувати в установленому порядку інформаційні ресурси ГУ (п. 3.1.7)

Відповідно до п.1.2 Положення про управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженого наказом Головного управління ДПС у м. Києві 01.07.2022 №150 (зі змінами, унесеними наказами Головного управління ДПС у м. Києві від 09.09.2022 №539, від 14.10.2022 №685, від 20.12.2022 №800) управління у своїй діяльності серед іншого керується дорученнями керівництва ГУ.

З вищенаведених встановлюючих документів можна чітко встановити, що до функціональних повноважень/обов`язків заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві відносяться:

- використання інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ для отримання інформації, необхідної для виконання Відділом функціональних обов`язків, тощо;

- використання в установленому порядку інформаційних ресурсів ГУ;

- виконання доручень керівництва ГУ, в т.ч. й щодо підготовки аналітичних та інформаційних матеріалів у межах компетенції.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що для виконання вказаних функціональних повноважень/обов`язків позивач мала право на отримання доступу до інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ.

В свою чергу, беручи до уваги викладені вище обставини, суд звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що у період з лютого по листопад 2022 року позивач, будучи начальником управління податкового адміністрування підприємств невиробничої сфери у галузі оптової, роздрібної торгівлі та обігу пального Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, був відряджений до Головного управління ДПІС у м. Києві для надання експертної, методичної та практичної допомоги (відповідні документи надаються.

У подальшому, згідно наказу №1435-о від 10.11.2022 позивача призначено на посаду заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві. В Головному управлінні ДПС у м. Києві діє Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - комісія), головою якої с начальник Головного управління ДПС у м. Києві.

В свою чергу, судом встановлено та що не заперечується відповідачем, з метою підготовки до засідань Комісії та проведення нарад Головного управління ДПС у м. Києві в.о. начальника Головного управління ДІС у м. Києві Датій, надавалися доручення позивачу на збір аналітичних матеріалів щодо діяльності платників податків, які перебувають на обліку в Головному управлінні ДПС у м. Києві та їх контрагентів.

В свою чергу, з метою виконання позивачем доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві:

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи Машталер Світлани №1162/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , начальником охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до режимів підсистем інформаційної системи ІКС «Ліцензії на алкоголь, спирт, тютюн, пальне», а саме до наступних складових системи: -440004;

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи Машталер Світлани №1163/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_5 , начальником охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , начальником управління оподаткування юридичних осіб ОСОБА_6 , та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», а саме до наступних складових системи: - 10430; - 10431, - 10456, - 10457, - 10462, - 10463, -10440, - 10443.

- на підставі службової записки начальника управління організації роботи Машталер Світлани №1164/26-15-01-00-17 від 16.11.2022 «Про надання права на доступ до інформації в системі», яка погоджена: головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ОСОБА_7 , начальником управління інформаційних технологій ОСОБА_2 , начальником управління відомчого контролю ОСОБА_3 , начальником управління податкових сервісів Марією Лаврик, заступником начальника відділу ведення державного реєстру фізичних осіб - платників податків Наталією Портновою, начальником управління оподаткування юридичних осіб Лесею Мусаєвою, начальником управління по роботі з податковим боргом Наталією Бурцевою, начальником управління запобігання фінансовим операціям пов`язаним з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом ОСОБА_8 , начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_5 , начальником інформашійно-аналітичного управління податкового аудиту Олександром Санжарівським, начальником управління охорони державної таємниці, технічного та криптографічного захисту інформації Юлією Накалюжною, начальником управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_9 , начальником управління економічного аналізу ОСОБА_15 , начальником управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_16 , начальником управління трансферного ціноутворення Сусанною Міхонік, та затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Оксаною Датій, надано доступ ОСОБА_1 до ІКС «Податковий блок», а саме до наступних складових системи: - 10417, - 10418, - 10419, - 10420, - 118001, - 118002, - 118003, - 118007, - 119003, - 119004, - 119005, - 200006, - 200010, - 420018, - 520015, - 520024, - 510009, - 530005, - 540011, - 540024, - 540032, - 700001, - 700007, - 700009, - 700013, - 700020, - 700046, - 700048, - 700059, - 800002, - 800005, - 800009, - 800016, - 800025, - 800012, - 900002, - 900003, - 900006, - 900012, - 900014, - 900052.

В свою чергу, після надання доступу до вказаних ІКС, з метою виконання доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві, позивач отримував відомості з ІКС щодо діяльності платників податків, які перебувають на обліку в Головному управлінні ДПС у м. Києві та їх контрагентів, у первісному вигляді (тобто не змінювала/не коригувала) роздруковувала їх та передавала безпосередньо в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві.

Як вже зазначалося вище, функціональні повноваження/обов`язки позивача передбачали використання останнім інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ, в т.ч. для виконання доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві.

Суд зауважує, що доступ до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві надано позивачу з чітким дотриманням процедури, встановленої Порядком доступу до інформації інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженим наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 12.05.2021 №502.

При цьому, суд критично ставиться до аргументів відповідача щодо неправомірності дій позивача, оскільки, з викладеного вище в сукупності можна прийти до загального висновку про те, що якщо б функціональні повноваження/обов`язки позивача не передбачали використання останнім вказаних систем Головного управління ДПС у м. Києві, то в такому б разі у відповідності до п.6.1 Порядку №502 вказані вище службові записки начальника управління організації роботи, на підставі яких позивачу надано доступ до ІКС «Ліцензії на алкоголь, спирт, тютюн, пальне», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності» та IKC «Податковий блок» не були б погоджені керівниками підрозділу IT, підрозділу захисту інформації, а також структурних підрозділів, які визначені окремими розпорядчими документами Головного управління ДПС у м. Києві, та не були б затверджені начальником Головного управління ДПС у м. Києві.

На переконання суду, факт погодження та затвердження уповноваженими особами Головного управління ДПС у м. Києві вищевказаних службових записок начальника управління організації роботи свідчить саме про те, що функціональні повноваження/обов`язки позивача передбачали використання останнім інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ.

Окрім того, суд також вважає за необхідне звернути увагу на ту обставину, що ініціатором надання доступу до вказаних систем був не позивач, а його безпосередній керівник-начальник управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві Машталер Світлана.

Отже, з аналізу вищевикладеного в сукупності, можна констатувати, що під час здійснення дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією не встановлено факт протиправної поведінки позивача.

Також, слід зазначити, що подання Дисциплінарної комісії не містить жодних вказівок на настання негативних (шкідливих) наслідків в результаті вчинення позивачем дій, які пов`язані з переглядом інформацій стосовно суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності», а також не містить жодних відомостей про ступінь тяжкості таких наслідків. Окрім того, в поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, якої істотної шкоди дії Позивача завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Таким чином, з урахуванням вищенаведених обставин, суд приходить до висновку про безпідставність висновків відповідача про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України №889-VIII, а саме - перевищення службових повноважень, що не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

В контексті вказаного, суд вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №814/934/18, у відповідності до якої зазначено, що… «наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, с наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Відсутність належного обґрунтування наказу службовця до дисциплінарної про притягнення державного відповідальності є підставою для визнання його протиправним та скасування.»

Аналогічна правова позиція викладена і постанові Верховного Суду від 12.08.2019 №1340/4847/18.

Зазначення в рішенні про притягнення до дисциплінарної відповідальності конкретних обставин вчинення порушення, виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації дозволяє чітко визначити, як кваліфікував дії чи бездіяльність посадової особи саме той орган (посадова особа), який прийняв рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також перевірити правильність застосування до державного службовця певного виду стягнення.

Саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Встановлені судом обставини дають підстави суду для висновку, що функціональні повноваження/обов`язки позивача передбачали використання останнім інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ГУ, в т.ч. для виконання доручень керівництва Головного управління ДПС у м. Києві та позивачу надано доступ до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві з чітким дотриманням процедури, встановленої Порядком доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Головного управління ДПС у м. Києві, затвердженим наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 12.05.2021 №502.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях позивача, які полягали в перегляді інформації стосовно суб`єктів господарювання в ІКС «Податковий блок» та ІКС «Єдине вікно податкової звітності» відсутній склад дисциплінарного правопорушення, яке виражається в перевищенні службових повноважень, оскільки такі дії не виходять за межі наданих заступнику начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві службових повноважень.

Таким чином, оскільки судом було встановлено неправомірність висновків відповідача щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, суд приходить до висновку про те, що оскаржувані накази в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №72-дс від 03.04.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким до ОСОБА_1 накладено стягнення у вигляді звільнення, та №388-0 від 03.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 » є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, а обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на суб`єкта владних повноважень ч.2 ст.77 КАС України.

Однак, як вже було зазначено судом вище, оскаржувані накази таким вимогам не відповідають, оскільки не містять ні мотивів, ні обставин.

В силу вимог ст.72-76 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Однак, відповідач не надав жодного належного та допустимого доказу на підтвердження правомірності його рішень.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права має бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 09.01.2013 у справі «Волков проти України», звертаючи увагу на необхідність поновлення особи на посаді як спосіб відновлення порушених прав, зазначив, що рішення суду не може носити декларативний характер, не забезпечуючи у межах національної правової системи захист прав і свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч.2 ст.21 та ч.1 ст.23 Загальної декларації прав людини кожна людина має право рівного доступу до державної служби в своїй країні, кожна людина має право на працю, на вільний вибір роботи, на справедливі і сприятливі умови праці та на захист від безробіття.

Нормами ч.2 ст.5 КАС України передбачено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Верховний Суд України у своєму рішенні від 16.09.2015 у справі №21-1465а15 вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до висновку, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача, який виключатиме подальше його звернення до суду за захистом порушених прав та інтересів, буде поновлення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві з 04.04.2023.

Щодо позовних вимог в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд вважає за необхідне звернути увагу.

Частиною 2 ст.235 Кодексу про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Верховний Суд України у постанові від 14.01.2014 у справі №21-395а13 зазначив, що суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку №100.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок №100).

Відповідно до п.2 Порядку №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно з п.5 Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом першим пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

З довідки Головного управління ДПС у м. Києві від 01.06.2023 №10-188 вбачається, що загальна сума заробітної плати за останні два місяці роботи позивача становить 5 253,63 грн, у тому числі: за 5 днів лютого 2023 року - 5 253,63 грн, за 0 днів березня 2023 року - 0,00 грн. Середньоденна заробітна плата позивача становить 1 050,73 грн.

Час вимушеного прогулу позивача у період з 03.04.2023 по 31.08.2023 становить 109 робочих днів, а тому стягненню на його користь підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 114 529,57 грн (1 050,73 грн х 109 р.д.) (сума вказана без утримання податку та інших обов`язкових платежів).

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005 року; п.89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; 18.07.2006; п.23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10.02.2010; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, п.29).

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Згідно з ч.1 ст.9, ст.72, ч.1, 2, 5 ст.77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

На думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування не виконано та не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваних дій з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані позивачем докази суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно із п.2, 3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає за необхідне рішення суду у частині поновлення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві з 04.04.2023 та стягнення з Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 04.04.2023 по 31.08.2023 (109 робочих днів) в сумі 114 529,57 грн - допустити до негайного виконання.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При цьому, відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях звільняються позивачі, зокрема, у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

На підставі вище викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №72-дс від 03.04.2023 «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до заступника начальника управління начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із займаної посади.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДПС у м. Києві Марини Твердохлєб №388-о від 03.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 », яким припинено державну службу та звільнено 03.04.2023 ОСОБА_1 з посади заступника начальника управління відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві.

4. Поновити ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві з 04.04.2023.

5. Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, за період з 04.04.2023 по 31.08.2023 (109 робочих днів) в сумі 114 529,57 грн (сто чотирнадцять тисяч п`ятсот двадцять дев`ять гривень п`ятдесят сім копійок) (сума вказана без утримання податку та інших обов`язкових платежів).

6. Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління-начальника відділу організації діяльності та структурного забезпечення управління організації роботи Головного управління ДПС у м. Києві.

7. Допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць у розмірі 22 065,33 грн (двадцять дві тисячі шістдесят п`ять гривень тридцять три копійки) (сума вказана без урахування обов`язкових податків та зборів).

8. Судові витрати в частині стягнення судового збору розподілу не підлягають.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Перепелиця А.М.