Справа № 460/10619/23
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

31 серпня 2023 року м. Рівне №460/10619/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. Щербакова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ОТОТРАК"
доРівненської митниці
про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю Ототрак (далі позивач) до Рівненської митниці (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001036 та Рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000056/2 від 02.11.2022.

Позовна заява обґрунтована тим, що декларантом разом з МД №UA204020/2022/028330 подані до митного органу усі належні документи, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей та неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовані Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Ухвалою суду від 08.05.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Вказане було безумовною підставою для витребування у декларанта додаткових документів, які надані у повному обсязі не були. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Відповідач стверджує, що митну вартість імпортованих товарів було визначено на підставі раніше визначеної митницею митної вартості. Тому, відповідач вказує, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (Покупець) та OPOLTRANS Sp.Z O.O. (Продавець) укладений Контракт від 16.05.2022 №04/05/EXP/2022 (далі Контракт №04/05/EXP/2022), предметом якого є продаж товару автозапчастин, хімії та аксесуарів до вантажних автомобілів).

З метою митного оформлення товару декларант подав до митного органу МД №204020/2022/028330 з визначенням вартості товару: 92125,32 EURO, за основним методом ціною Контракту (графа 43 Код МВВ 1 МД).

Митним органом прийняте Рішення про коригування митної вартості товарів від 02.11.2022 №UA204020/2022/000056/2 (далі Рішення № UA204020/2022/000056/2) яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом.

Графа 33 Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості Рішення №UA204020/2022/000056/2:

I. Митна вартість імпортованого товару №1,3,4,5 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: 1. Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.;

II. Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару

№ 85 за МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг

№ 83 за МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг;

№ 80 за МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг

№ 79 за МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг

№ 75 за МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022 за ціною 4,22 дол. США за кг;

№ 74 за МД UA209170/2022/68959 від 06.09.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг;

№ 73 за МД UA100190/2022/27228 від 22.09.2022 за ціною 3,85 дол. США за кг;

№ 35 за МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022 за ціною 7,51 дол. США за кг

№ 34 32 МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022 за ціною 4,07 дол. США за кг

№ 11 3а МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022 за ціною 3,14 дол. США за кг

№ 5 за МД UA205030/2022/25353 від 06.09.2022 за ціною3,17 дол. США за кг;

III. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: відповідна бухгалтерська документація.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МКУ процедури консультації з декларантом та у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятої до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МКУ), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МКУ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МКУ.

При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар №5 - (МД U4205030/2022/25353 від 06.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 83990,6786 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 2310,7754 EUR;

товар №11 - (МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022) числове значення митної вартості товару становить 51384,2194 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 1413,6972 EUR;

товар №34 - (МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 73241,8676 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2015,0510 EUR;

товар №35 - (МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 88815,3582 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2443,5133 EUR;

товар №73 - (UA100190/2022/27228 від 22.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 21470,1729 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 590,6935 EUR;

товар №74 - (UA209170/2022/68959 від 06.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 155184,6718 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 4269,4848 EUR;

товар №75 - (МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 714028,8689 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 19644,5651 EUR;

товар №79 - (МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 17232,6204 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 474,1087 EUR;

товар №80 - (МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 118938,8701 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 3272,2800 EUR;

товар №83 - (МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 4662,5354 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 128,2770 EUR;

товар №85 - (МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 1585,2620 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 43,6141 EUR.

Митним органом сформована Картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001036 (далі Картка відмови), якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.

Причини відмови: Митна вартість товару не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з відсутністю у поданих до митного оформлення документах належних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; неподанням декларантом всіх додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині третій статті 53 Митного кодексу України.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень Рішення №UA204020/2022/000056/2 та Картки відмови, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Стаття 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі МК України):

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частина перша статті 51 МК України:

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частина перша статті 52 МК України:

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частина друга статті 52 МК України:

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частина перша статті 53 МК України:

У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина друга статті 53 МК України:

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Вказані норми МК України визначають обов`язок декларанта подати до митного органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

До МД №UA204020/2022/028330 декларант надав митному органу документи:

§ Контракт №04/05/EXP/2022 від 16.05.2022р.

§ Специфікація №9 від 05.10.2022р.

§ Рахунок фактура (інвойс) (Commercial invoice) № Х01/22000327 від 27.10.2022p.

§ Рахунок-проформа (Proforma invoice) № 64798 від 05.10.2022р.

§ Сертифікат про походження товару №PL/MF/AR0295542 від 28.10.2022р.

§ CMR № б.н. від 28.10.2022р.

§ Відвантажувальна специфікація від 27.10.2022р.

§ Прайс лист з 05.10.2022р. по 31.10.2022р.

§ Митна декларація країни відправлення MRN22PL370 від 28.10.2022р.

§ Квитанція SWIFT № 235 від 06.10.2022р.

§ Заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 06.10.2022р.

§ Квитанція SWIFT № 241 від 27.10.2022р.

§ Заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 27.10.2022р.

§ Лист Вих. № 0211-1 від 02.11.2022р.

§ Лист-опис товару від 01.11.2022р.

§ Лист від продавця про переплату від 02.11.2022р.

§ Договір доручення № 19/12/19 щодо надання послуг з декларування

§ Договір № 07/10/2022 транспортно-експедиційне обслуговування та перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному сполученні від 07.10.2021р.

§ Договір № 29/09 про транспортно-експедиційне обслуговування та перевезення вантажів у міжнародному сполученні від 29.09.2022р.

§ Рахунок-фактура №149 від 01.11.2022р. на оплату за надані транспортно-експедиційні послуги

§ Прибуткова накладна № 49 від 16.06.2022р.

§ Прибуткова накладна № 58 від 20.07.2022р.

§ Прибуткова накладна № 65 від 20.07.2022р.

§ Прибуткова накладна № 69 від 03.08.2022р.

§ Прибуткова накладна № 70 від 03.08.2022р.

§ Прибуткова накладна № 83 від 17.08.2022р.

§ Прибуткова накладна № 99 від 07.09.2022р.

§ Прибуткова накладна № 112 від 12.10.2022р.

§ Прибуткова накладна №113 від 12.10.2022р.

§ Видаткова накладна № 108 від 21.06.2022р.

§ Видаткова накладна № 140 від 25.07.2022р.

§ Видаткова накладна № 162 від 08.08..2022р.

§ Видаткова накладна № 170 від 08.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 195 від 23.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 196 від 24.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 197 від 24.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 204 від 25.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 208 від 25.08.2022р.

§ Видаткова накладна № 276 від 20.09.2022р.

§ Видаткова накладна № 279 від 21.09.2022р.

§ Видаткова накладна № 280 від 21.09.2022р.

§ Видаткова накладна № 281 від 21.09.2022р.

§ Видаткова накладна № 282 від 21.09.2022р.

§ Видаткова накладна № 284 від 21.09.2022р.

§ Витяги з сайту щодо цінової інформації по товарах.

Суд констатує, що декларантом надані митному органу усі належні документи згідно переліку частини другої статті 53 МК України.

Частина третя статті 53 МК України:

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частина перша статті 54 МК України:

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частина друга статті 54 МК України:

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Частина третя статті 54 МК України:

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частина шоста статті 54 МК України:

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частина перша статті 55 МК України:

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частина друга статті 55 МК України:

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частина перша статті 256 МК України:

Відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Частина дванадцята статті 264 МК України:

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товару, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Вказані вище норми МК України також свідчать про те, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно (достовірно) визначив митну вартість товару.

Суд констатує, що оскаржуване Рішення №UA204020/2022/000056/2 не містить жодного опису обставин щодо наявності у поданих декларантом документах розбіжностей та / або наявності ознак підробки або такі документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як зазначалося вище, відповідно до частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.

Так, зі змісту оскаржуваного Рішення №UA204020/2022/000056/2 вбачається зазначення митним органом:

обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано (пункт 1 частини другої статті 55 МК України) Митна вартість імпортованого товару №5,11,34,73,74,75,79,80,83,85 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: 1. Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.;

наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом (пункт 2 частини другої статті 55 МК України) Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару;

вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом (пункт 3 частини другої статті 55 МК України) Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як:

1. Митниця володіє інформацією щодо митного оформлення подібних товарів за товаром

№ 85 за МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг

№ 83 за МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг;

№ 80 за МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг

№ 79 за МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022 за ціною 6,16 дол. США за кг

№ 75 за МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022 за ціною 4,22 дол. США за кг;

№ 74 за МД UA209170/2022/68959 від 06.09.2022 за ціною 4,21 дол. США за кг;

№ 73 за МД UA100190/2022/27228 від 22.09.2022 за ціною 3,85 дол. США за кг;

№ 35 за МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022 за ціною 7,51 дол. США за кг

№ 34 32 МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022 за ціною 4,07 дол. США за кг

№ 11 3а МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022 за ціною 3,14 дол. США за кг

№ 5 за МД UA205030/2022/25353 від 06.09.2022 за ціною3,17 дол. США за кг; у відповідності до ч. 6 ст. 53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч. 18 ст. 58 МКУ;

обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування (пункт 4 частини другої статті 55 МК України) За результатом проведеної відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МКУ процедури консультації з декларантом та у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятої до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МКУ), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МКУ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МКУ. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів: товар №5 - (МД U4205030/2022/25353 від 06.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 83990,6786 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 2310,7754 EUR;

товар №11 - (МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022) числове значення митної вартості товару становить 51384,2194 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 1413,6972 EUR;

товар №34 - (МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 73241,8676 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2015,0510 EUR;

товар №35 - (МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 88815,3582 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2443,5133 EUR;

товар №73 - (UA100190/2022/27228 від 22.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 21470,1729 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 590,6935 EUR;

товар №74 - (UA209170/2022/68959 від 06.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 155184,6718 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 4269,4848 EUR;

товар №75 - (МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 714028,8689 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 19644,5651 EUR;

товар №79 - (МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 17232,6204 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 474,1087 EUR;

товар №80 - (МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 118938,8701 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 3272,2800 EUR;

товар №83 - (МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 4662,5354 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 128,2770 EUR;

товар №85 - (МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 1585,2620 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 43,6141 EUR.

Тобто, в порушення пункту 1 частини другої статті 55 МК України митним органом не обґрунтовано причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано (пункт 1 частини другої статті 55 МК України).

Загальне формулювання в оскаржуваному Рішенні №UA204020/2022/000056/2 причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано у редакції: Митна вартість імпортованого товару №1 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: 1. Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р., не свідчить та не може свідчити про проведення належного контролю та надання оцінки поданим декларантом документам у розрізі наявності у них розбіжностей та / або неточностей та / або ознак підробки, чи відсутності у них відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Суд зазначає, що у заяві по суті справи відзиві на позовну заяву, відповідач також не зазначив причин для витребування у декларанта додаткових документів та причин коригування митної вартості товару, які визначені нормами МК України: не зазначено які саме документи містили розбіжності, які мали вплив на правильність визначення митної вартості; чи мали такі документи ознаки підробки; чи такі документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2022/000056/2 також зазначено: При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар №5 - (МД U4205030/2022/25353 від 06.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 83990,6786 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 2310,7754 EUR;

товар №11 - (МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022) числове значення митної вартості товару становить 51384,2194 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 1413,6972 EUR;

товар №34 - (МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 73241,8676 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2015,0510 EUR;

товар №35 - (МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 88815,3582 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення -2443,5133 EUR;

товар №73 - (UA100190/2022/27228 від 22.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 21470,1729 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 590,6935 EUR;

товар №74 - (UA209170/2022/68959 від 06.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 155184,6718 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 4269,4848 EUR;

товар №75 - (МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 714028,8689 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 19644,5651 EUR;

товар №79 - (МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 17232,6204 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 474,1087 EUR;

товар №80 - (МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022 ), числове значення митної вартості товару становить 118938,8701 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 3272,2800 EUR;

товар №83 - (МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 4662,5354 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 128,2770 EUR;

товар №85 - (МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022), числове значення митної вартості товару становить 1585,2620 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 43,6141 EUR.

Щодо коригування митної вартості товару:

товар №5 - на підставі відомостей МД U4205030/2022/25353 від 06.09.2022

товар №11 - на підставі відомостей МД UA205030/2022/25376 від 06.09.2022

товар №34 - на підставі відомостей МД UA209170/2022/81111 від 14.10.2022

товар №35 - на підставі відомостей МД UA209140/2022/96638 від 17.09.2022

товар №73 - на підставі відомостей UA100190/2022/27228 від 22.09.2022

товар №74 - на підставі відомостей UA209170/2022/68959 від 06.09.2022

товар №75 - на підставі відомостей МД UA204020/2022/20451 від 17.08.2022

товар №79 - на підставі відомостей МД UA209140/2022/98558 від 21.09.2022

товар №80 - на підставі відомостей МД UA100390/2022/405283 від 08.09.2022

товар №83 - на підставі відомостей МД UA209140/2022/99479 від 23.09.2022

товар №85 - на підставі відомостей МД UA204020/2022/22436 від 08.09.2022,

суд зазначає, що товари за вищезазначеними митними декораціями розмитнений з урахуванням Карток відмови та Рішень про коригування митної вартості товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості товару.

Однак рішення митного органу з врахуванням яких проведено розмитнення є предметом спору в межах адміністративної справи №460/664/23, №460/5822/23, №460/8227/20.

Суд зазначає, що вищезазначені митні декларації не можуть бути фактом, який вплинув та коригування митної вартості (пункт 4 частини другої статті 55 МК України).

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Натомість, оскаржуване Рішення №UA204020/2022/000056/2 не містить інформації (у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої ним, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Митним органом не враховано, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, необхідно навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у декларації митної вартості було зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Митному органу на підтвердження обставин щодо актуальних цін на товар наданий Прайс лист.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж заявлена декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролюючим органом митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору.

Частина перша статті 57 МК України:

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частина друга статті 57 МК України:

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частина третя статті 57 МК України:

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З системного аналізу наведених норм МК України вбачається, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) і єдиною підставою його незастосування є, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У даному випадку декларантом надані митному органу усі належні документи, які підтверджували числові значення складових митної вартості товару, а контролюючий орган не обґрунтував наявності у поданих документах розбіжностей, неточностей чи неповноти відомостей, що зазначені у них.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних рішень Картки відмови та Рішення №UA204020/2022/000056/2 в порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень суб`єкта владних повноважень.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору.

Позивач також просить суд стягнути на його користь витрати, понесені з метою перекладу документів послуги перекладача у розмірі 7350,00 грн.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для стягнення суми витрат за послуги перекладача, суд зазначає таке.

За приписами частини третьої статті 134 КАС України: до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Пункт третій вказаної статті містить визначення пов`язані із залученням.

Стаття 65 КАС України Свідок: Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання. Свідок має право давати показання рідною мовою або мовою, якою він володіє, користуватися письмовими записами, відмовитися від давання показань у випадках, встановлених законом, а також на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду.

Йдеться про компенсацію свідку витрат, пов`язаних із викликом до суду.

Стаття 70 КАС України Спеціаліст: Спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками, необхідними для застосування технічних засобів, і призначена судом для надання консультацій та технічної допомоги під час вчинення процесуальних дій, пов`язаних із застосуванням таких технічних засобів (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо). Допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта. Спеціаліст зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом, відповідати на поставлені судом питання, надавати консультації та роз`яснення, у разі потреби надавати суду іншу технічну допомогу. За відсутності заперечень учасників справи спеціаліст може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Спеціаліст має право знати мету свого виклику до суду, відмовитися від участі у судовому процесі, якщо він не володіє відповідними знаннями та навичками, звертати увагу суду на характерні обставини чи особливості доказів, а також право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду.

Йдеться про компенсацію витрат спеціалісту, пов`язаних із викликом до суду; оплата за виконану роботу не є поняттям витрат.

Стаття 71 КАС України Перекладач: Перекладачем є особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється адміністративне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного або письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускається ухвалою суду за клопотанням учасника справи або призначається з ініціативи суду. Участь перекладача, який володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими, є обов`язковою при розгляді справи, одним із учасників якої є особа з порушенням слуху. Кваліфікація такого перекладача підтверджується відповідним документом, виданим у порядку, встановленому законодавством. Перекладач має право відмовитися від участі в адміністративному судочинстві, якщо він не володіє мовою в обсязі, необхідному для перекладу, право ставити питання з метою уточнення перекладу, а також право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду. Перекладач зобов`язаний з`являтися до суду за його викликом, здійснювати повний і правильний переклад, посвідчувати правильність перекладу своїм підписом на процесуальних документах, що вручаються сторонам у перекладі на їх рідну мову або мову, якою вони володіють. За відсутності заперечень учасників справи перекладач може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Йдеться виключно про питання залучення перекладача саме судом за ухвалою суду та лише про компенсацію витрат, пов`язаних із викликом до суду; оплата виконаної роботи не входить до предмета витрат.

Стаття 68 КАС України Експерт: Експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних із проведенням експертизи і викликом до суду.

Йдеться про компенсацію витрат експерту, пов`язаних із проведенням експертизи і викликом до суду; оплата за виконану роботу не входить до предмета витрат.

Суд зазначає, що витрати позивача з перекладу документів у розмірі 7350,00 грн не входять до витрат, які слід компенсувати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, оскільки у даному випадку суд не допускав до участі у справі за відповідною ухвалою перекладача.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA204020/2022/000056/2 від 02.11.2022 та картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/001036.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» суму судового збору у розмірі 5368,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці.

У стягненні витрат за послуги перекладача відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 31 серпня 2023 року.

Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ОТОТРАК" (вул. Тиха, буд. 7,м. Рівне,Рівненська обл.,33018, ідентифікаційний код 42617033)

Відповідач: Рівненська митниця (вул. Соборна, 104,м. Рівне,33028, )

Суддя В.В. Щербаков