Справа № 615/1587/23
Суддя: Трояновська Т. М.
Дата ухвалення: 2023-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 615/1587/23
провадження № 2-а/631/12/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2023 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Трояновської Т. М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

16 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Валківського районного суду Харківської області з позовом до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича, в якому просить скасувати постанову інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича серії ДПО 18 № 640199 від 07 серпня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статтею 121-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з накладанням штрафу у розмірі 1190 гривень 00 копійок.

Ухвалою Валківського районного суду Харківської області, постановленої 21 серпня 2023 року під головуванням судді Токмакової А. П. вирішено питання про задоволення самовідводу судді Токмакової Алли Петрівни; адміністративну справу з єдиним унікальним № 615/1587/23 за позовом ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності передано до канцелярії Валківського районного суду Харківської області для передачі іншому судді, визначеному в порядку статті 31 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

При цьому питання щодо прийняття позовної заяви та відкриття провадження Валківським районним судом Харківської області не вирішувалось.

24 серпня 2023 року виконуючим обов`язки голови Валківського районного суду Харківської області Аллою Токмаковою прийнято розпорядження про передачу адміністративної справи з одного суду до іншого, яким зобов`язано передати адміністративну справу х єдиним унікальним № 615/1587/23 (провадження № 2-а/615/12/23) за позовом ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, на розгляд до Нововодолазького районного суду Харківської області.

30 серпня 2023 року засобами поштового зв`язку з Валківського районного суду Харківської області до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла вищевказана адміністративна справа, що була зареєстрована за вхідним № 4662/23-вх.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 серпня 2023 року, головуючим суддею визначено Трояновську Т. М.

Як свідчать наявні в матеріалах справи процесуальні документи, питання щодо відкриття провадження у справі суддею Валківського районного суду Харківської області Токмаковою А. П. не вирішувалось. З цього приводу слід зазначити наступне.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований в даному випадку нормами Кодексу адміністративного судочинства України та подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі в порядку статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам, які пред`являються до позовних заяв, встановлених статтями 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, імперативними приписами пункту 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в позовній заяві повинно бути зазначено, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Крім того, частина 1 статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язує суд негайно повідомити відповідача та інших учасників справи щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом.

Проте, в порушення вищевказаних приписів процесуального законодавства позовна заява не містить даних про відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, що в свою чергу, позбавляє суд можливості повідомити учасника справи про надходження позовної заяви та про дату, час і місце судового засідання.

Окрім цього, суд зазначає, що частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 6 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з положеннями статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до статті 213 Кодексу України про адміністративні правопорушення справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Так, органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 1061, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина четверта статті 1162, стаття 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 1211, 1212, частини перша і друга статті 121?, частини перша, друга, третя, четверта, шоста і сьома статті 122, частина перша статті 123, 1241, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, стаття 127?, частина перша і друга статті 127-4, статті 128 129, частина перша статті 1321, частини перша і п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 1331, стаття 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 1521, статті 161, 1644, статтею 1751 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статті 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 1811, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

При цьому, приписами частини 1 статті 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про Національну поліції» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 121-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення поліцейські відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідний працівник поліції не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який, зокрема положеннями статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 121-3 вищенаведеного кодифікованого закону України.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Як вбачається з матеріалів позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме інспектор патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції Шестерин Олександр Олександрович, проте, в даних спірних правовідносинах відповідний структурний підрозділ Головного управління Національної поліції в Харківській області до участі у справі в якості належного відповідача позивачем залучений не був.

В даному випадку працівник поліції або структурний підрозділ Національної поліції, в якому проходить службу такий працівник поліції, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, підлягає залишенню без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, необхідно надати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи (відповідачів) та надати заяву у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду щодо уточнення відповідача (відповідачів).

Крім того позивачу необхідно належним чином завірити копії документів для суду, що були додані до позовної заяви.

Залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Кодексом адміністративного судочинства України.

При цьому суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суду з прав людини в своєму рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02, пункт 27) зазначив що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95), про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, Кодекс адміністративного судочинства України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статями 12, 25, 35, 160, 161, 169, 171, 241, 248, 257, 268, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шестерина Олександра Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в ухвалі суду недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. У разі не усунення вищевказаних недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію даної ухвали направити позивачу по справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://nv.hr.court.gov.ua/sud2028/.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т. М. Трояновська