Справа № 240/32002/21
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року м. Житомир справа № 240/32002/21

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Липи В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом, в якому вона просить визнати протиправним рішення у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Обгрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що у ході розгляду дисциплінарної справи нею надавалися пояснення з приводу обставин, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, з підтверджуючими документами, проте її пояснення безпідставно не були враховані Дисциплінарною комісією при прийнятті рішення про наявність у її діях дисциплінарного проступку.

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання.

Відповідач, на виконання вимог ухвали суду про відкриття провадження у справі, до суду направив відзив на позов, у якому просить відмовити у задоволенні позову повністю. Заперечуючи проти позову стверджує, що до позивача законно та правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани, а вимоги позовної заяви є необґрунтованими, не підтверджуються належними доказами, відсутні належні обґрунтування неправомірності виданого наказу.

19.10.2021 від представника відповідача та представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Зважаючи на відсутність перешкоди для розгляду справи у судовому засіданні та приймаючи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, яку занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

Згідно із ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 17.09.2020 по 18.01.2021 обіймала посаду начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області.

19.01.2021 позивача було переведено на посаду начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області.

Відповідач зазначає, що на виконання вимог розпорядження Головного управління ДПС у Житомирській області №81-р "Про проведення тематичної перевірки" проведено тематичну перевірку організації роботи Бердичівського сектору податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС з питання контролю за дотриманням законодавства при адмініструванні земельного податку та орендної плати за період з 01.01.2017 по 01.10.2021.

Перевіркою встановлено, що позивачем у своїй роботі допущено неналежне виконання посадових обов`язків, порушено вимоги Посадової інструкції, що призвело до відсутності дієвого контролю за поданням ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" податкових декларацій з плати за землю за 2017-2021 роки та сплати відповідних податкових зобов`язань.

На підставі наказу від 18.08.2021 №561-дк ГУ ДПС у Житомирській області "Про порушення дисциплінарного провадження" щодо ОСОБА_1 , начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області, порушено дисциплінарне провадження.

За висновками Дисциплінарної комісії ОСОБА_1 у період перебування на посаді начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021) допущено порушення вимог пп. 2.2.16, пп. 2.2.18, пп. 2.2.19 та пп. 2.2.21.29 розділу 2 Положення про Бердичівський відділ податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС, затвердженого начальником ГУ ДПС ОСОБА_2 30.09.2020.

Такий висновок пов`язаний, зокрема, у зв`язку з неналежним виконанням службових обов`язків ОСОБА_1 та низьким рівнем організації роботи під час перебування на посаді начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області у період з 17.09.2020 по 18.01.2021, недостатнім рівнем управлінського впливу на підлеглих, незабезпечення вимогливості до працівників щодо чіткого, своєчасного та якісного виконання обов`язків і функцій, передбачених Положенням про відділ.

У ході розгляду дисциплінарної справи позивачем надавалися пояснення з приводу обставин, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження з підтверджуючими документами.

Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області, вивчивши матеріали дисциплінарного провадження, дійшла висновку про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та підготувала подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області від 20.09.2021 №321/06-30-02-14.

Рішенням начальника Головного управління ДПС у Житомирській області у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Позивач, вважаючи, що висновки Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області, викладені у поданні від 20.09.2021 №321/06-30-02-14, про наявність у її діях дисциплінарного проступку, які стали підставою для прийняття наказу від 27.09.2021 №20-дс ГУ ДПС у Житомирській області про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, є безпідставними та необґрунтованими, звернулась до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про державну службу (далі - Закон №889-VІІІ) державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону №889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Частинами 1, 3 статті 5 Закону №889-VIII передбачено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягується до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 65 Закону №889-VІІІ передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

На підставі пункту 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VІІІ дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями ч. 1 ст. 66 Закону №889-VІІІ визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За правилами ст. 68 Закону №889-VІІІ дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною 1 ст. 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 77 Закону №889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Аналогічне правове регулювання наведене у п. 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, відповідно до якого за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Визначаючись з доведеністю факту наявності у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, суд дійшов висновку про недостатність наведених відповідачем обставин для такого висновку.

Так, згідно з п. 21.1 ст. 21 Податкового Кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій (21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (21.1.3).

Відповідно до п. 21.2 цієї ж статті за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Пунктом 286.1 ст. 286 ПК України встановлено, що підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

Згідно з пп. 266.1.1 п. 266.1 ст. 266 ПКУ платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Відповідно до вимог Податкового кодексу України платники податків, які мають у власності земельні ділянки зобов`язані щорічно не пізніше 20 лютого поточного року подавати до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію з плати за землю (п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України).

Отже, податкові декларації з плати за землю ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" за період з 2017 по 2021 роки мали бути подані за 2017 р. - до 20.02.2017, за 2018 р. - до 20.02.2018, за 2019 р. - до 20.02.2019, за 2020 р. - до 20.02.2020, за 2021 р. - до 20.02.2021.

Суд погоджується з доводами позивача, що враховуючи неподання підприємством декларацій по земельному податку за 2017-2020 роки (попередні роки до призначення позивача на посаду), інформація щодо наявності у власності чи у користуванні підприємства земельних ділянок, у період роботи на посаді начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021), у неї була відсутня та не могла бути їй відома.

Крім того, як правильно зазначає позивач, перевірка своєчасності подачі звітності платником здійснюється у ході проведення камеральних перевірок протягом 30 днів після настання граничного терміну подачі відповідної податкової декларації.

Оскільки така звітність не подавалась ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" з 2017 року, позивач об`єктивно був позбавлений можливості здійснювати контроль своєчасності подачі звітності платником, стосовно якого у нього були відсутні конкретні відомості про наявність такого обов`язку.

У свою чергу, контролюючий орган, якщо у нього відсутні відомості про обов`язок платника подавати певний вид податкової звітності, не може у довільному порядку надсилати запити чи здійснювати перевірки, не передбачені Податковим кодексом України, або отримувати інформацію з державних реєстрів щодо права власності на певне рухоме чи нерухоме майно, якщо у нього відсутні для цього підстави.

Відповідачем не спростовано, що технічна можливість отримання з Державного земельного кадастру відомостей про перелік юридичних осіб власників/користувачів земельних ділянок, розташованих на території області, та проведення їх подальшого автоматизованого аналізу в цілому по області на даний час у податкових органів відсутня. Отримання інформації щодо наявності у власності чи у користуванні земельних ділянок з Державного земельного кадастру можливе виключно по окремому платнику особами, яким надано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Таким чином, ідентифікація конкретного платника податку, яким допущені порушення податкового законодавства, є обов`язковою умовою для здійснення контролю за виконанням ним податкових обов`язків.

Як зазначив позивач, з метою контролю за поданням суб`єктами господарювання - юридичними особами податкової звітності чи наявності заборгованості зі сплати податків нею у 2019-2021 роках надавалися доручення інспектору, який згідно посадової інструкції відповідав за своєчасністю поданням податкової звітності, нарахуванням та сплатою земельного податку. Оскільки ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" звітність не подавалась з 2017 року, можливість його ідентифікації була відсутня.

Перелік платників земельного податку після зміни організаційної структури ГУ ДФС у Житомирській області в 2017 році від Андрушівського відділення Бердичівської ОДПС до відділу податків і зборів Бердичівського управління ГУ ДФС у Житомирській області не передавався.

За обставин, які склались у даній справі, відповідачем не надано жодних доказів у підтвердження того факту, що позивачу були відомі обставини про порушення саме ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" своїх обов`язків зі сплати земельного податку, які були б залишені ним без реагування відповідно до своїх посадових обов`язків. Фактично, відповідачем ставиться у вину позивачу невиявлення платника податку, який допустив порушення податкового законодавства, без будь-яких передумов для ідентифікації такого платника.

З цього приводу судом також враховується, що обставини несплати ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" земельного податку стали відомі тільки за наслідками тематичної перевірки організації роботи Бердичівського сектору податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС у Житомирській області. При цьому, суду не наведено, який конкретно алгоритм дій порушив позивач як особа, яка має забезпечити контроль за справлянням земельного податку, аби визначити об`єктивну сторону порушення, на вчиненні якого наполягає відповідач.

За висновками Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області дисциплінарний проступок вчинено позивачем у період перебування на посаді начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021).

Так, комісія дійшла висновку, що саме перебуваючи на зазначеній посаді (з 17.09.2020 по 18.01.2021), позивачем мало бути виявлено неподання звітності платником з 2017 року по 2021 рік. ОСОБА_1 наполягає на тому, що такий висновок зроблений без врахування усієї хронології реорганізацій та змін організаційної структури, що зазнало ГУ ДПС у Житомирській області, а до цього ГУ ДФС у Житомирській області.

Відповідно до займаної посади ОСОБА_1 є керівником Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області та не здійснює функцій контролю щодо платників податку, а забезпечувала організацію належної роботи очолюваного ним відділу, що підтверджується Положенням про Бердичівський відділ податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області, затверджених начальником ГУ ДПС у Житомирській області.

Позивачем надано пояснення, що інформацію про порушення платниками податкового законодавства, зокрема, щодо подачі податкової звітності, та інші аналітичні матеріали вона отримувала від своїх підлеглих, зокрема які відповідно до посадових інструкцій були закріплені за відповідними податками. Згідно розподілу посадових обов`язків контроль за своєчасністю, поданням податкової звітності нарахуванням та сплатою земельного податку в очолюваних нею підрозділах у період 2017-2021 років було покладено на головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_3 . Інформація щодо неподання ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" декларацій з плати за землю чи наявності у підприємства земельних ділянок від головного державного ревізора - інспектора ОСОБА_3 не надходила.

Отже, відповідачем не доведено, що у ОСОБА_1 була об`єктивна можливість самостійно виявити факт неподання звітності саме ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" з 2017 року по 2021 рік.

Також слід врахувати, що відповідальність за своєчасність та достовірність подання податкової звітності згідно Податкового кодексу України несе саме платник податків.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Суд дійшов висновку, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку повинна складатися з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України "Про державну службу", правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Обставинами можуть бути, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника (частина 2 статті 67 Закону).

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Тобто застосування такого виду дисциплінарного заходу можливе лише за наявності усіх перелічених обставин.

Лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

З огляду на встановлені обставини та враховуючи правове регулювання спірних правовідносин, суд вважає, що відповідачем за наслідками дисциплінарного провадження належного висновку про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких вчинялись певні дії, не сформовано та не обґрунтовано, а тому оскаржуваний наказ №20-дс від 27.09.2021 підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати у сумі 908,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 КАС України

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Ю.Тютюнника, 7, м. Житомир, 10003. Код ) про визнання протиправним рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа