Справа № 520/8916/2020
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2023-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2023 р. № 520/8916/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Чорного А.О.,

за участю:

представника позивача - О.К. Кобилінської,

представника відповідача - Х.О. Браудо,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» (вул. Плеханівська, 149, м. Харків) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул.Благовіщенська, 30, м. Харків) про скасування податкового повідомлення - рішення,

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач просив податкове повідомлення-рішення № від 31.03.2020, складене Офісом великих платників податків ДПС, скасувати у повному обсязі.

25.02.2021 позивачем до суду було подано заяву про зміну предмету позову, в якій АК «Харківобленерго» просило податкове повідомлення-рішення № від 20.11.2020, складене Офісом великих платників податків ДПС скасувати. В обґрунтування заяви зазначено, що підприємством було отримано від Офісу ВПП ДПС лист (вих. 36802/10/28-10-54-05-17 від 20.11.2020 p.), яким було повідомлено, що відповідно до п.п.60.1.3 п.60.1 ст.60 Податкового кодексу України та п.73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України податкові повідомлення-рішення від 09.01.2019 № , від 04.11.2019 № та від 31.03.2020 № є відкликаними (скасованими). На виконання вищевказаних змін законодавства, податковим органом був здійснений перерахунок суми штрафу за актом перевірки від 28.02.2020 та складено нове податкове повідомлення-рішення від 20.11.2020 №, згідно з яким за порушення, встановлені актом №142/28-10-54-06-12/00131954 від 28.02.2020 до АТ «Харківобленерго» штрафні санкції складають 328950 грн.

В обґрунтування заяви зазначено, що 23 травня 2020 року набули чинності положення ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податкову законодавстві» від 16.01.2020 № 466-ІХ. Цим законодавчим актом доповнено підрозділ 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України пунктом 73, а саме внесені зміни, згідно з якими штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого ст.201 цього Кодексу, за операціями, зокрема, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до дати набрання чинності Законом 466, строк сплати грошових зобов`язань за якими не настав або грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом 466, застосовуються в розмірі 1 відсотка обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 510 гривень.

Контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку здійснює перерахунок суми штрафу і надсилає (вручає) такому платнику нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення (ППР) вважається скасованим (відкликаним).

Тому, як зазначає позивач, ППР від 31.03.2020 № на суму 271 049 067,02 грн. підпадає під дію зазначених норм та підлягає скасуванню, а контролюючий орган повинен надіслати АТ «Харківобленерго» нове податкове повідомлення-рішення із здійсненним перерахунком суми штрафу.

З огляду на це 23.11.2020 р. АТ «Харківобленерго» отримало від Офісу ВПП ДПС лист (вих. 36802/10/28-10-54-05-17 від 20.11.2020 р.), яким було повідомлено, що відповідно до п.п.60.1.3 п.60.1 ст.60 ПК України та п.73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України ППР від 31.03.2020 № є відкликаним (скасованим).

На виконання вищевказаних змін законодавства, податковим органом був здійснений перерахунок суми штрафу за актом перевірки від 28.02.2020 р. №142/28-10-54-06-12/00131954 та складено нове податкове повідомлення-рішення від 20.11.2020 р. №, згідно з яким за порушення встановлені актом №142/28-10-54-06-12/00131954 від 28.02.2020 р. до АТ «Харківобленерго» штрафні санкції складають 328 950,00 грн. (триста двадцять вісім тисяч дев`ятсот п`ятдесят грн. 00 коп.).

Таким чином, зважаючи на ті обставини, що оскаржуване ППР від 31.03.2020 № було скасоване податковим органом, та на підставі акта перевірки №142/28-10-54-06- 12/00131954 від 28.02.2020 р. та відповідно до вимог діючого законодавства був здійснений перерахунок штрафних санкцій позивач вважає доцільним змінити предмет позову відповідно до ст. 47 КАС України шляхом подання письмової заяви про скасування податкового повідомлення- рішення, виданого Офісом великих платників податків ДПС від 20.11.2020 р. №.

Відповідач 10.03.2021 подав заперечення на заяву позивача щодо зміну предмету позову, в обґрунтування яких зазначив, що у зв`язку із внесеними змінами до ПК України, зокрема ЗУ «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 та ЗУ «Про внесення змін до ПК України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб підприємців» від 14.07.2020 доповнено підрозділ 2 розділу ХХ «Перехідних положень» ПК України пунктом 72, відповідно до якого контролюючий орган повинен був здійснити перерахунок застосованих штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН з урахуванням нових розмірів 1% від обсягу постачання без ПДВ, але не більше 510 грн., серед якого податкове повідомлення-рішення ППР формою «Н» № від 31.03.2020. На виконання вимог п.73 підрозділу 2 розділу ХХ ПКУ Північним управлінням Офісу ВПП ДПС листом №36802/10/28-54-05-17 від 20.11.2020 було повідомлено АТ «Харківобленерго» про здійснення перерахунку штрафних санкцій, застосованих за період з 01.01.2017 по 23.05.2020 (ППР за формою «Н») та винесення нових податкових повідомлень-рішень за формою «ПС»: ППР формою «ПС» № від 20.11.2020. Податкові повідомлення-рішення були надіслані на адресу АТ «Харківобленерго» відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення 20.11.2020.

Тобто, як зазначає відповідач, відповідно до внесених змін до ПК України, ППР за формою «Н» № від 31.03.2020 є автоматично скасованим (відкликаним), тому фактично відсутній спір між сторонами у справі, вказана справа підлягає закриттю відповідно до ст.238 КАС України.

На підставі викладеного, відповідач просив відмовити у задоволенні заяви про зміну предмету позову, закрити провадження у справі №520/8916/2020.

Ухвалою від 15.03.2021 у задоволенні клопотання Офісу великих платників податків ДПС про закриття провадження у справі та відмови у задоволенні заяви про зміну предмету позову Акціонерного товариства «Харківобленерго» (вул. Плеханівська, 149, м. Харків) до Офісу великих платників податків ДПС (вул. Дегтярівська, 11 г, м. Київ) про скасування податкового повідомлення рішення відмовлено.

Прийнято до розгляду заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» про зміну предмету позову Акціонерного товариства «Харківобленерго» (вул. Плеханівська, 149, м. Харків) до Офісу великих платників податків ДПС (вул. Дегтярівська, 11 г, м. Київ) про скасування податкового повідомлення рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом великих платників податків ДПС було проведено камеральну перевірку Акціонерного товариства «Харківобленерго» з питання своєчасності реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, складених на отримувача (покупця) товарів/послуг в Єдиному реєстрі податкових накладних у період жовтень 2019 року січень 2020 року.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом 28.02.2020 було складено акт № 142/28-10-54-06-12/00131954, відповідно до якого встановлено факти несвоєчасності реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, податок по яких обчислювався за ставкою 20%, складених на отримувача (покупця) неплатника податку на суму ,10 грн., чим порушено абз.14 п.201.10 ст.201 розділу V Податкового кодексу України, у тому числі: у жовтні 2019 року 290612284,26 грн., у листопаді 2019 року 290703977,17 грн., у грудні 2019 року 283871017,97 грн., у січні 2020 року 0 572221663,70 грн.

31.03.2020 Офісом великих платників податків ДПС на підставі акта перевірки №142/28-10-54-06-12/00131954 від 28.02.2020 було винесено податкове повідомлення рішення №.

23.11.2020 р., підприємством було отримано від Офісу ВПП ДПС лист, яким повідомлено, що відповідно до п.п.60.1.3 п.60.1 ст.60 Податкового кодексу України та п.73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України податкові повідомлення-рішення від 09.01.2019 № , від 04.11.2019 № та від 31.03.2020 № є відкликаними (скасованими) та прийнято нові податкові повідомлення-рішення.

На виконання вищевказаних змін законодавства, податковим органом був здійснений перерахунок суми штрафу за актом перевірки від 28.02.2020 та складено нове податкове повідомлення-рішення від 20.11.2020 №, згідно з яким за порушення, встановлені актом №142/28-10-54-06-12/00131954 від 28.02.2020 до АТ «Харківобленерго» штрафні санкції складають 328950 грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням № від 20.11.2020, складене Офісом великих платників податків, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи обґрунтованість прийнятого відповідачем податкового повідомлення- рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою закріплено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з частиною другою наведеної статті, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ).Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, в тому числі щодо реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних врегульовані положеннями Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 44 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) тимчасово, до 1 січня 2019 року, платники податку, які здійснюють постачання (у тому числі оптове), передачу, розподіл електричної та/або теплової енергії, постачання вугілля та/або продуктів його збагачення товарних позицій 2701, 2702, 2704 00 згідно з УКТ ЗЕД, надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, визначають дату виникнення податкових зобов`язань та податкового кредиту за касовим методом.

Відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України касовий метод для цілей оподаткування згідно з розділом V цього Кодексу - метод податкового обліку, за яким дата виникнення податкових зобов`язань визначається як дата зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу) платника податку або дата отримання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) ним товарів (послуг), а дата віднесення сум податку до податкового кредиту визначається як дата списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або дата надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів (послуг).

Так, згідно з вимогами пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України передбачено якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом окремих абзаців пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно із пунктом 120-1.1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; - 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; - 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством.

Недотримання вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

З матеріалів справи судом встановлено, що АТ «Харківобленерго» у період жовтень 2019 року січень 2020 року у Єдиному реєстрі податкових накладних було несвоєчасно здійснено реєстрацію розрахунків коригування до податкових накладних, податок по яких обчислювався за ставкою 20%, складених на отримувача (покупця) неплатника податку, на суму ПДВ ,10 грн., у т.ч.: у жовтні 2019 року - 290612284,26 грн.; у листопаді 2019 року - 290 703 977,17 грн.; у грудні 2019 року - 283871017,97 грн.; у січні 2020 року - 572 221 663,70 грн. чим порушено абз. 14 п.201.10 ст. 201 розділу V Податкового кодексу України.

Обґрунтовуючи свою позицію, представник позивача зазначив, що товариство не може нести відповідальності за порушення строку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування у випадку, коли податкові зобов`язання, зазначені у відповідних розрахунках коригування, не виникли.

Поряд із тим, суд звертає увагу, що позивачем не обґрунтовано правову позицію щодо передумов складення відповідних розрахунків коригування, про порушення строку реєстрації яких в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначено в акті перевірки.

Суд зазначає, що хоч Податковий кодекс України не містить застережень щодо кількості розрахунків коригувань до податкових накладних, проте містить обов`язок реєстрації розрахунків коригувань до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Разом з тим, розрахунки коригувань, на які посилається АТ «Харківобленерго», були складені та були зареєстровані в ЄРПН підприємством з порушенням термінів реєстрації, встановлених законодавством. До однієї податкової накладної було складено та зареєстровано 8-10 розрахунків коригувань, як на збільшення податкових зобов`язань так і на зменшення. Оскільки розрахунки коригування на зменшення податкових зобов`язань реєструвались своєчасно, то штрафні санкції до підприємства не застосовувались.

Відповідно до п. 14.1.60 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

При цьому відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

З матеріалів справи встановлено, що за період, який перевірявся, підприємством було складено 2192 розрахунку коригування, як на збільшення податкових зобов`язань так і на їх зменшення. У свою чергу, позивачем не доведено помилковості виписки податкових накладних та не надано доказів на підтвердження доводів, викладених з цього приводу.

Відповідно до підпункту 14.1.182-1 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України технічна помилка - це помилка, вада або дефект у програмному забезпеченні або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису, що викликає в ньому/них неправильний або неочікуваний результат, або призводить до неочікуваної роботи, або унеможливлює роботу електронного кабінету.

Судом досліджено інформацію по виписаним та зареєстрованим розрахункам коригування складених Акціонерним Товариством "Харківобленерго", та несвоєчасно зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних у періоді, що перевірявся, та встановлено, що позивачем розрахунки коригування реєструвались не в один день.

Тобто, посилання позивача на помилку не може розцінюватися судом як належний доказ помилковості складання вказаних розрахунків.

Крім того суд зазначає, що позивачем не надано жодного підтверджуючого документа про виникнення будь-яких помилок під час виписки та реєстрації розрахунків коригування.

Натомість судом встановлено, що при складанні ПН/РК в ЄРПН потрібно здійснити ряд операцій які визначені наказом Мінфіну від 31.12.2015 №1307 «Порядок заповнення податкової накладної», зокрема: - вказати дату та номер податкової накладної до якої вносяться зміни; -вказати виправлені дані, реквізити; - накласти електронний цифровий підпис (п.20 Наказу).

Окремо слід наголосити, що п.23 Наказу 1307 визначено, що « У разі коригування кількісних та/або вартісних показників табличної частини податкової накладної у зв`язку зі зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадку повернення товарі/послуг особі, яка їх надала, або при повернення постачальником (продавцем) суми попередньої оплати товарі/послуг розрахунок коригування заповнюється у такому порядку.

Показники рядка податкової накладної, що коригується, зазначається із знаком «-» окремо в кожній графі.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що розрахунки коригування були складені відповідно до п.192.1 ст.192 ПКУ, та реєструвались платником податків АТ «Харківобленерго».

Щодо посилань АТ «Харківобленерго» на те, що складання розрахунків коригувань не підпадає під норми ані ст. 192 ані cт. 201 ПКУ, які передбачають складання ПН/РК тільки у разі виникнення будь-якої події: постачання або повернення товару, отримання та повернення коштів тощо, складання та реєстрація у ЄРПН цих розрахунків коригувань не підпадає під жодну норму законодавства (вони можуть бути складені та зареєстровані будь-коли або ніколи), то немає у законодавстві і строків для реєстрації у ЄРПН таких розрахунків коригування, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 11 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (в редакції, що діє з 01.01.2017) з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування. Згідно п.192.1 ст. 192 Податкового кодексу України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг (в редакції, що діє з і 01.01.2017).

Відповідальність платника передбачена статтею 120-1 Податкового кодексу України. Обґрунтовуючи неправомірність винесення податкового повідомлення-рішення AT «Харківобленерго» не зазначає жодної причини складання та реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної в ЄРПН та за яких обставин здійснювалась реєстрація розрахунків коригування одночасно за один день, як на «+» так і на «-» з зазначенням причин « 101»- зміна ціна, « 102» - зміна кількості, « 104» - зміна номенклатури, що підтверджується базою даних ЄРПН.

Відповідач під час розгляду справи вказував, що за проведеним аналізом контролюючого органу позивач цілеспрямовано складав та реєстрував розрахунки коригування, що підтверджується додатком до ППР та акту перевірки. Так, у періоді, за який проведено перевірку, АТ «Харківобленерго» було складено 2192 розрахунки коригування.

Тому, складання та реєстрація декількох розрахунків коригування (понад 30) до однієї податкової накладної не ставило за мету виправлення розбіжностей та подальшу реєстрацію їх в ЄРПН, або були помилково виписані.

AT «Харківобленерго» вказаний факт жодним чином не спростовує, та не надає письмових пояснень, щодо фактичних причин коригувань рахунків коригувань В ЄРПН, а зазначає лише на відсутності обов`язку зі складання.

Таким чином, суд приходить до висновку, що долучені до матеріалів справи докази повністю спростовують доводи Акціонерного товариства "Харківобленерго" стосовно помилковості реєстрації від`ємних розрахунків коригування до податкових накладних в результаті технічної помилки.

Щодо посилань позивача на висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 по справі № 813/4556/16, суд зазначає, що у вказаній постанові судом встановлено, що Товариством відбулась при реєстрації ПН технічна помилка у даті складання замість вірно -30.05.2016 зазначено 20.05.2016. Позиція Суду полягає в тому, що помилковість заповнення дати ПН попереднім місяцем та її реєстрації в ЄРПН фактично означає, що строк між датою складання і датою реєстрації в ЄРПН збільшується.

Враховуючи зазначене, наведені позиції суду стосуються лише поодиноких випадків підприємств, де фактично відбулась помилка при реєстрації ПН, в такому випадку підприємство складає РК у відповідності до п.192.1 ст192 ПКУ та здійснює анулювання складеної податкової накладної.

Натомість, в рамках справи, що розглядається судом, позивачем порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних.

Отже, оскільки обставини розгляду вищевказаних справ відрізняється від предмету розгляду даної справи, суд не враховує вказані висновки при розгляді даної справи.

Крім того, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 13.08.2019 р. по справі № 2040/7988/18 за позовом AT Харківобленерго до Державної податкової служби України про скасування податкової консультації, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що суди попередніх інстанції виходили з того, що приписи ст. 1201 ПК України містять множинне трактування прав платників податків, проте не звернули уваги, що у разі виникнення таких сумнівів, суди повинні враховувати текстуальне значення норми права (букву закону), обов`язково з`ясувати дійсну легітимну мету законодавця, яка встановлюється, зокрема, через аналіз пояснювальної записки до проекту закону та інформації про його обговорення під час прийняття в парламенті (стенограми пленарних засідань Верховної Ради України, виступ доповідача по цьому проекту під час його розгляду у першому читанні, висновків профільних комітетів та структурних підрозділів апарату парламенту, що здійснювали експертно-економічний аналіз проекту закону, тощо), а також дослідження генезису розвитку відповідних законодавчих змін, дійсної суті проблеми, що підлягає вирішенню на рівні прийняття закону.

Так, до 1 січня 2017 року штрафні санкції застосовувалися за порушення термінів реєстрації податкових накладних виключно тих, які підлягали наданню покупцям - платникам податку на додану вартість.

З 1 січня 2017 року набрав чинності Закон України від 21.12.2016 р. № 1797-VІІI Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні, яким були внесені зміни, зокрема, і до статті 1201 ПК України. Ця норма зазнала змін, зокрема, щодо сфери своєї дії та з 1 січня 2017 року передбачає, що штрафи не застосовуються виключно щодо податкової накладної, що не видається одержувачеві (покупцеві), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: звільнених від оподаткування або оподатковуваних за нульовою ставкою.

Для з`ясування дійсної мети законодавця слід звернутися до Пояснювальної записки до проекту Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України, зміст якої свідчить, що метою зазначеного законопроекту є покращення інвестиційного клімату в Україні за рахунок спрощення податкової системи та адміністрування податків, що матиме позитивний вплив на економічне зростання, залучення інвестицій та створення нових робочих місць. Законопроектом пропонується внести ряд змін до Податкового кодексу України, якими передбачається в частині податку на додану вартість, зокрема, збільшення терміну реєстрації податкових накладних та розрахунку коригування до таких податкових накладних в ЄРПН (з 180 до 365 календарних днів) із одночасним встановленням штрафу щодо відсутності такої реєстрації у розмірі 50% від суми ПДВ, а також встановлення штрафу при порушенні термінів реєстрації всіх податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, в тому числі, складених на адресу неплатникам податку за виключенням певних операцій).

Підсумовуючи вищевикладене, суд касаційної інстанції зазначив, що висновок органу ДФС є таким, що відповідає нормам чинного законодавства, оскільки статтею 1201.1 ст. 1201 ПК України винятки із загальних правил сформульовано чітко та виходячи з синтаксичного аналізу побудови норми права та дійсної мети законодавця, можна зробити висновок, що внесені Законом № 1797-VIII зміни запровадили виключні випадки звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, і такі виключення стосуються реєстрації двох видів податкових накладних: яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування; яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто для застосування виключень і звільнення від відповідальності обов`язковою умовою є звільнення операції від оподаткування або її оподаткування за нульовою ставкою.

Антологічна позиція викладена в постановах Верховного Суду у справі № 808/3250/17 від 07.02.2019 р., у справі № 816/1488/17 від 04.09.2018 р., у справі № 820/2298/18 від 11.12.2018 р.

Суд зазначає, що в спірних правовідносинах судом не встановлено випадків звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, з урахуванням наведених вище висновків Верховного Суду.

Крім того, згідно висновків проведеної комісійної судової економічної експертизи по справі від 15.06.2023 №21707/21-71, в обсязі наданих на дослідження документів, підтвердити документально господарські операції за період з серпня 2019 по січень 2020, за якими мали б бути складені розрахунки коригування, вказані в Акті від 28.02.2020 № 142/28-10-50-08-09/00131954, не видається за можливе, з причин відсутності у матеріалах справи документів в яких наявні кількісні та вартісні показники, розрахунків об`ємів постачання електроенергії конкретним контрагентам, на дату складання податкових накладних до яких було складені Розрахунки коригування, визначені Акті камеральної перевірки та безпосередньо розрахунків об`ємів електроенергії на підставі яких були складені досліджувані розрахунки коригування, а також первинні документи, що підтверджували б здійснення господарських операцій, зазначених розрахунках коригувань.

В обсязі наданих на дослідження документів, визначити чи спричинили складені розрахунки коригувань, зазначені в Акті від 28.02.2020 № 142/28-10-50-08-09/00131954, виникнення податкових зобов`язань з ПДВ або їх зменшення та чи мало місце їх відображення в податкових деклараціях з ПДВ АТ «Харківобленерго» не видається за можливе, з причин відсутності аналітичних регістрів обліку з відображенням конкретних дат, сум та змісту господарських операцій, при формуванні податкового зобов`язання та відповідних розрахунків коригувань в обліку АТ «Харківобленерго». В обсязі наданих на дослідження документів, визначити чи спричинили складені розрахунки коригувань, зазначені в Акті від 28.02.2020 № 142/28-10-50-08-09/00131954, виникнення податкових зобов`язань з ПДВ або їх зменшення, а також чи мало місце їх відображення в податкових деклараціях з ПДВ Акціонерного товариства «Харківобленерго», не видається за можливе, у зв`язку з відсутністю у матеріалах справи відомостей щодо розгорнутого переліку контрагентів з умовним ІПН « 00» по яким було складено розрахунки коригувань, зазначені в Переліку до акту камеральної перевірки так у самих податкових деклараціях, а також найменування товарів/послуг за якими були складені розрахунки коригувань, відображені в податкових деклараціях.

Позивачем, всупереч положенням ст.ст.73, 74 КАС України не надано належних та допустимих доказів на підтвердження доводів, викладених в адміністративному позові.

На підставі наведених вище обставин суд вважає, що висновки акту перевірки є обґрунтованими.

Щодо інших тверджень позивача, то суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали справи правильність застосування штрафних санкцій за порушення Товариством граничних термінів реєстрації розрахунків коригувань, суд зазначає, що позивачем не дотримані строки, визначені законодавцем для реєстрації розрахунків коригувань, чим порушено вимоги п.201.10 ст.201 ПК України.

Згідно з ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать, що документи, на підставі яких платник податків задекларував суми податкового кредиту, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту ч.1 ст. 77 КАС, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення відповідає критеріям, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а представлені позивачем докази у своїй сукупності не дають підстави вважати, що рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим, позовні вимоги Акціонерного товариства "Харківобленерго" є необґрунтованим та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства «Харківобленерго» (вул. Плеханівська, 149, м. Харків) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул.Благовіщенська, 30, м. Харків) про скасування податкового повідомлення рішення - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 30.08.2023.

Суддя В.В. Єгупенко