Справа № 640/14583/22
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 серпня 2023 року

м. Київ

справа №640/14583/22

адміністративне провадження №К/990/27955/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів: Соколова В.М., Єресько Л.О.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року у справі №640/14583/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі - ГУ НП у м. Києві) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ГУ НП у м. Києві, у якому просив:

- визнати дії поліцейського Деснянського управління поліції ГУ НП у м. Києві (далі - Деснянське УП), вчинені 08 березня 2022 року у вигляді: тимчасового обмеження права позивача на свободу пересування і місцезнаходження; не надання інформації про причину затримання; неназвання свого прізвища, посади, спеціального звання та непред`явлення на вимогу позивача службового посвідчення; не складення протоколу особистого огляду та огляду речей, затримання та вилучення майна затриманого; невикликання медичної допомоги за результатом нападу на позивача організованою групою осіб; неповідомлення його матері про стан здоров`я затриманого; заволодіння персональними даними, а саме: фотографування на власний телефон обличчя, документів, у тому числі двох банківських карт з обох сторін позивача; застосування щодо позивача оперативно-розшукових (слідчих) дій, тобто поліграфу, без отримання від нього письмової згоди та складання процесуальних документів; поширення серед поліцейських та інших невідомих осіб персональних даних, які поза встановлений законом порядок, є неправомірними;

- зобов`язати поліцейського Деснянського УП протягом 30 календарних днів з часу ухвалення судового рішення письмово повідомити позивача прізвища, імена, по батькові осіб добового наряду, які вчинили напад з затриманням, та тих, хто приймав участь у допиті в кімнаті для затриманих у службовому приміщенні чергової частини Деснянського відділу поліції 08 березня 2022 року; підстави проведення ними затримання із застосуванням спеціальних засобів та отримання персональних даних затриманого під час допиту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2022 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року, відмовлено у відкритті провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), оскільки позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

11 серпня 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року у справі №640/14583/22.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження у справі колегією суддів встановлено таке.

За правилами, визначеними частинами першою - третьою статті 329 КАС України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі якщо його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Як убачається з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 15 листопада 2022 року у порядку письмового провадження, повний текст якої складено цього ж дня.

Касаційна скарга подана до Верховного Суду 11 серпня 2023 року, тобто поза межами строку на касаційне оскарження.

Одночасно з касаційною скаргою скаржник порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, позивач зазначає, що повний текст оскаржуваної постанови отримав лише 06 липня 2023 року. На підтвердження вказаного надає ксерокопію постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року з відтиском штампу про виготовлення копії вказаного судового рішення з автоматизованої системи документообігу суду 06 липня 2023 року. При цьому скаржник зазначає, що направлену йому поштою копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції він не отримував, оскільки відділення поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта» не повідомило його про надходження відповідного листа.

Вирішуючи клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до частини четвертої статті 321 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції приймаються, проголошуються, вручаються (видаються або надсилаються) учасникам справи в порядку, встановленому главою 9 розділу цього Кодексу, з урахуванням особливостей, зазначених у цій главі.

Згідно з частинами п`ятою, шостою статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Колегія суддів критично оцінює наведені скаржником доводи та надані на їх підтвердження докази, оскільки зазначене не свідчить, що скаржник не отримував оскаржувану постанову раніше, а в матеріалах касаційної скарги відсутні докази, які підтверджують невиконання судом апеляційної інстанції свого обов`язку, передбаченого нормами статті 251 КАС України, щодо направлення сторонам належним чином завіреної копії судового рішення.

У відповідності до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Зазначені скаржником у касаційній скарзі обставини не свідчать про ненаправлення йому судом апеляційної інстанції оскаржуваного судового рішення, оскільки обов`язок такого направлення/вручення встановлено процесуальним законом (стаття 251 КАС України).

Касатором не надано належних та достатніх доказів свого твердження, якими, на переконання Суду можуть бути, зокрема, письмові відповіді (довідки) суду, у провадженні або на зберіганні в якого знаходиться справа, про наявність/відсутність в матеріалах справи супровідного листа про направлення відповідного судового рішення, повідомлення про доставлення судового рішення на офіційну електронну адресу особи, повідомлення про вручення/невручення поштового відправлення з таким рішенням; копією опису документів, що містяться в матеріалах справи тощо.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу, що відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, що є автоматизованою системою збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. До Реєстру вносяться всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі.

Відповідно до частин першої, другої статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Згідно з інформацією, що міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року було оприлюднено 17 листопада 2022 року.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами, що кореспондується із приписами статті 44 КАС України.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії «права на суд», може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, інформацію про оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції скаржник мав можливість отримати з Єдиного державного реєстру судових рішень, починаючи з 15 листопада 2022 року. Однак з касаційною скаргою звернувся лише 11 серпня 2023 року.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Колегія суддів зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Скаржник не зазначає переконливих підстав/причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, тобто таких, що не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судові рішення, і пов`язаних з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Враховуючи положення частин першої та другої статті 329 КАС України, ненадання скаржником доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для визнання поважними причини пропуску скаржником строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, указані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин касаційну скаргу належить залишити без руху, запропонувавши скаржнику подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із обґрунтуванням поважних причин для його поновлення та надати відповідні докази.

Керуючись статтями 329, 330, 332 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2022 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року у справі №640/14583/22.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2022 року у справі №640/14583/22 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

В.М. Соколов

Л.О. Єресько

Судді Верховного Суду