Справа № 500/3526/23
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/3526/23

31 серпня 2023 рокум.Тернопіль

Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Великоберезовицької селищної ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Великоберезовицька селищна рада (далі селищна рада, позивач) звернулася до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби (далі офіс Держаудитслужби, відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати висновок офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №UA-2023-02-14-005970-а від 13.06.2023.

Позовні вимоги обґрунтовані наступними обставинами.

14.02.2023 селищна рада (Замовник) оприлюднила оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями в електронній системі закупівель PROZORRO UA-2023-02-14-005970-a з предметом закупівлі «Поточний ремонт вул. Братів Підгайних у смт. Велика Березовиця Тернопільського району Тернопільської області» та тендерну документацію з додатками, затверджену рішенням уповноваженої особи.

Переможцем тендеру визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХНО-БУД-ЦЕНТР" (далі ТОВ «ТЕХНО-БУД-ЦЕНТР»), з яким 23.03.2023 укладено договір N 71 про надання послуг.

Офісом Держаудитслужби проведено моніторинг цієї закупівлі, про що складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-02-14-005970-а, оприлюднений 13.06.2023. В оскаржуваному висновку відповідачем наведене виявлені порушення, які зводяться до того, що тендерна документація складена не у відповідності до вимог Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ); допущено інші порушення законодавства у сфері закупівель:

вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 № 710 (зі змінами від 16.12.2020 № 1266) (далі - Постанова № 710) в частині неоприлюднення інформації про розміщення обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту,

пункту 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 (далі - Порядок № 1082), пункту 24 Постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) в частині не зазначення коду послуги, визначеної згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

вимог наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства «Про затвердження Переліку формальних помилок» від 15.04.2020 № 710 (далі - Наказ № 710) щодо неправильного відображення у тендерній документації переліку формальних (несуттєвих) помилок,

частини шостої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII зі змінами (далі - Закон № 922-VIII), пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII в частині неправомірного встановлення в тендерній документації умови щодо можливості доповнення або корегування умов договору на стадії підписання.

Позивач не погоджується з цим висновком відповідача.

Щодо порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710, то зазначає з 19.12.2020 року Кабінетом Міністрів України головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня) доручено забезпечити, а органам місцевого самоврядування рекомендовано забезпечити оприлюднення обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті. Постанова № 710 містить окремі вимоги та розмежовує окремо органи місцевого самоврядування (пункт 4) та окремо головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня) (пунктом 4-1).

Згідно з частиною четвертою статті 10 «Оприлюднення інформації про закупівлю» Закону N 922-VII інформація, зазначена у частині першій цієї статті, може додатково оприлюднюватися замовником в інших засобах масової інформації, на веб-сайті замовника (за наявності) або на веб-сайтах відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Вважає, що слід застосовувати не Постанову №710, а Закон N 922-VIII, який має вищу юридичну силу. Кабінет Міністрів України не вправі при прийнятті підзаконних нормативно-правових актів доповнювати чи змінювати норми закону, на виконання якого підзаконний акт приймається, якщо йому спеціально не делеговано це право.

Вважає, що оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті для органів місцевого самоврядування є рекомендованим, тобто необов`язковим.

Стосовно порушення порядку розміщення інформації про публічні закупівлі в частині незазначення коду послуги, визначеної згідно з Єдиним закупівельним словником, що

найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, вказує, що Великоберезовицькою селищною радою було вибрано відповідний код, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, а саме: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь.

Предметом закупівлі є послуги з поточного середнього ремонту вул. Братів Підгайних у смт. Велика Березовиця Тернопільського району Тернопільської області. Поточний ремонт - це широкий комплекс робіт, а не лише покриття дороги, чи латання вибоїн, тому обраний код позивач вважає найбільш відповідає даній послузі.

Також позивач зазначає, що тендерна документація на виконання вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону N 922-VIII та Наказу № 710 містить як опис, так і приклади формальних помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Закон № 922-VIII та Наказ N 710 не містять обов`язкових вимог щодо зазначення всього переліку формальних помилок. Учасники процедури закупівлі мали достатньо інформації щодо прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призвели до відхилення їх тендерних пропозицій, і вказане не завадило учасникам процедури закупівлі подати тендерні пропозиції, а Замовнику - здійснити їх розгляд та визначення переможців, та не вплинуло на кінцевий результат проведеної публічної закупівлі.

Не погоджується позивач і з висновком відповідача в частині порушення частини шостої статті 33 Закону № 922-VIII, пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 цього Закону в частині встановлення у тендерній документації умови щодо можливості доповнення або корегування умов договору на стадії підписання.

Укладений договір про закупівлю відповідає договору, який зазначений в тендерній документацій, умови договору про закупівлю не відрізняються від змісту тендерної пропозиції. Несуттєві відмінності умов договору про закупівлю від його проекту, які за своїм наповненням не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, які витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, й не суперечать останнім, не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю.

Вимоги оскаржуваного висновку в частині зобов`язання усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель сформульовано таким чином, що їх виконання не спрямоване на усунення існуючих порушень, а спрямовані на майбутнє шляхом зобов`язання позивача не допускати такі порушення в подальшому; формулювання не узгоджується із вимогами законодавства, оскільки покладає вимогу щодо звітування про усунення порушень за умови, що цей висновок взагалі не містить зобов`язання усунення існуючих порушень та способу їх усунення.

Позивач вважає висновок моніторингу безпідставним та необгрунтованим, у зв`язку з чим звернувся до суду.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 04.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, постановлено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у строк, встановлений статтею 258 КАС України, суддею одноособово.

26.07.2023, у строк, встановлений судом, надійшов відзив на позов, у якому відповідач проти позову заперечує. Вказує, що позивач є організацією, яка створена органом місцевого самоврядування та повністю утримується за рахунок місцевого бюджету, а тому є бюджетною установою та розпорядником бюджетних коштів, що підтверджується інформацією з Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів Державної казначейської служби України. За вказаних обставин позивач зобов`язаний оприлюднювати обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель у відповідності до пункту 4-1 Постанови №710.

Невірним вважає відповідач визначення селищною радою предмета закупівлі за категорією. Так, предмет закупівлі згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі відноситься за категорією (п`ятим знаком) до ДК 021:2015: 45233000-9 «Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг», безпосередньо 45233142-6 «Ремонт доріг», тоді як позивач визначив предмет закупівлі за класом (четвертий знак) - 45230000-8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь».

Невірне визначення позивачем предмета закупівлі призвело до порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

Моніторингом питання відповідності тендерної документації вимогам Закону N 922-VIII встановлено, що перелік формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, викладений у пункті 2 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, не відповідає переліку, визначеному Наказом № 710, чим порушено вимоги даного наказу.

Наказом № 710 Уповноваженим органом було затверджено перелік формальних помилок, який є вичерпним. Моніторингом установлено, що пунктом 2 розділу V тендерної документації Замовником установлено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, які не входять до вказаного переліку, чим порушено норми пункту 19 частини другої статті 22 Закону. Зазначення вичерпного переліку формальних помилок, затвердженого Наказом № 710, є не правом Замовника, а його обов`язком.

Моніторингом питання відповідності тендерної документації вимогам Закону N 922-VIII та Особливостям встановлено, що у додатку 3 «Проект договору» до тендерної документації Замовника зазначено, що основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору.

Відповідач вказує, що встановлення у тендерній документації умови щодо можливості коригування та доповнення умов договору під час його укладання з переможцем торгів суперечить вимогам частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII та частини четвертої статті 41 цього ж Закону.

Відображення такої інформації з позначкою як примітка, не може не розглядатися як умова в проекті договору до тендерної документації, тому що примітка доповнює пояснення до частини тексту, яка є умовою щодо можливості коригування та доповнення умов договору.

Якщо учасник подав тендерну пропозицію, у якій погодився з проектом договору і такого учасника було визначено переможцем процедури закупівлі, такий учасник повинен укласти договір про закупівлю, зміст якого не повинен суперечити проекту договору про закупівлю. Вказівка в тендерній документації на те, що основні вимоги до договору не є вичерпними і остаточними, можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів не відповідає вимогам Закону N 922-VIII. Встановлення в тендерній документації довільного порядку зміни умов договору суперечить принципу прозорості торгів та стандартів добросовісної ділової практики, є порушенням вимог чинного законодавства та може призвести до повного нівелювання результатів відкритих торгів.

Також відповідач зазнає, що Законом N 922-VIII та іншим нормативно-правовим актом не встановлено способу усунення того чи іншого порушення законодавства у сфері закупівель, який органу державного фінансового контролю належить вказувати у висновку про результат моніторингу процедури закупівлі. Тож при визначенні способу усунення порушення орган державного фінансового контролю у кожному випадку визначає той спосіб, що відповідає інтересам держави, що полягає в дотриманні законодавства та принципам проведення закупівель.

Зважаючи на те, що процедура закупівлі вважається закінченою з моменту укладення договору про закупівлю, то внесення будь яких змін до тендерної документації чи зміна прийнятих рішень щодо процедури проведення публічної закупівлі зі сторони позивача не вбачається за можливе, Офісом дотримано мети проведення моніторингу та наведено: зобов`язано здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

З наведених підстав відповідач просить відмовити у позові повністю (а.с.73-85)

Суд, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

14.02.2023 селищна рада оприлюднила оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями в електронній системі закупівель PROZORRO UA-2023-02-14-005970-a з предметом закупівлі: Поточний ремонт вул. Братів Підгайних у смт Велика Березовиця Тернопільського району Тернопільської області», код національного класифікатора України ДК 021:2015: 45230000-8: «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь», та тендерну документацію з додатками, затверджену рішенням уповноваженої особи (а.с.20-48).

Протоколом розгляду тендерних пропозицій від 16.03.2023 переможцем тендеру визнано ТОВ "ТЕХНО-БУД-ЦЕНТР", 16.03.2023 оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2023-02-14-005970-a.

23.03.2023 між Великоберезовицькою селищною радою та ТОВ "ТЕХНО- БУД-ЦЕНТР" укладено договір N 71 про надання послуг (а.с.59-64).

23.05.2023 Офісом Держаудитслужби відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 із змінами, видано наказ від 23.05.2023 № 122 «Про початок здійснення моніторингу закупівель», згідно пункту 1 якого наказано відділу контролю у сфері закупівель Східного офісу Держаудитслужби забезпечити проведення моніторингу закупівель, зазначених у пункті 1 цього наказу. Відповідно «Витягу з переліку процедур закупівель» до переліку, серед іншого, включено закупівлю UA-2023-02-14-005970-a від 14.02.2023 (а.с.86-93).

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі оприлюднене 24.05.2023.

За результатами моніторингу офісом Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-02-14-005970-а, затверджений 13.06.2023 начальником офісу Держаудитслужби, та оприлюднений в електронній системі закупівель (а.с.14-18, 94-98).

У висновку вказано, що за результатами моніторингу процедури закупівлі установлено таке:

1) Замовник на порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710 не оприлюднив інформацію про розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту. Відповідно до даних Єдиного, реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів, розміщеного на веб-порталі Державної казначейської служби України (https://www.treasury.gov.ua/ua/ kaznachejstvo-informuye/yedi nij-reyestr-rozporyadnikiv-ta- oderzhuvachiv-byudzhetnih- koshtiv), та Open Budget Державний веб-портал бюджету для громадян (https:// openbudget.gov.ua/spending-agencies/ 04393462/info) Замовник є головним розпорядником коштів місцевого бюджету.

2) За результатами моніторингу встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 №1749, містить наступну номенклатурну позицію щодо послуги, яка є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема: 45233142-6 «Ремонт доріг».

3) Моніторингом питання відповідності тендерної документації вимогам Закону N 922-VIII встановлено, що перелік формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, викладений у пункті 2 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника не відповідає переліку, визначеному Наказом № 710, чим порушено вимоги даного наказу.

4) Моніторингом питання відповідності тендерної документації вимогам Закону N 922-VIII та Особливостям встановлено, що у додатку 3 «Проект договору» до тендерної документації Замовника зазначено, що основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору.

За нормою частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII та пункту 46 Особливостей Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. Згідно з частиною четвертою статті 41 Закону N 922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.

Таким чином, встановлення у тендерній документації умови щодо можливості доповнення або корегування умов договору на стадії підписання суперечить вимогам частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII, пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 Закону N 922-VIII.

У пункті 2 розділу ІІ висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 13.06.2023 зазначено такий висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства:

1) За результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

2) За результатами аналізу питання повноти та своєчасності відображення інформації, оприлюднення документів, передбачених пунктом 4-1 Постанови № 710 встановлено порушення вимог пункту 4-1 цієї постанови.

За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону N 922-VIII та Особливостям встановлено порушення:

3) вимог Наказу № 710,

4) частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII, пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 Закону N 922-VIII.

За результатами аналізу питання: визначення предмета закупівлі, обрання процедури закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення відповідно до вимог Закону N 922-VIII та Особливостей - порушень не встановлено.

У пункті 3 розділу ІІ висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 13.06.2023 вказано про зобов`язання стосовно усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених поршень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (ас.с.14-18).

Не погоджуючись з таким висновком відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягають оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.1993 № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон 2939-ХІІ).

Згідно зі статтею 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі по тексту - орган державного фінансового контролю). Відповідно до частини другої статті 2 цього ж Закону державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Держаудитслужба у відносинах здійснення державного фінансового контролю є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, з змінами і доповнення, установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 цього Закону моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною першою статті 8 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно з частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (частина сьома статті 8 Закону №922-VIII).

Визначаючись щодо правомірності оскаржуваного висновку, суд надає оцінку кожному з чотирьох порушень, констатованих у висновку відповідачем.

Перше порушення стосується недотримання пункту 4-1 Постанови № 710 та не оприлюднення інформації про розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту.

Підпунктом 1 пункту 4 Постанови № 710 визначено рекомендувати з урахуванням затверджених цією постановою заходів органам місцевого самоврядування - затвердити заходи щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, а також забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Відповідно до пункту 4-1 Постанови №710, у редакції чинній з 19.12.2020, головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:

обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Державній аудиторській службі забезпечити проведення перевірок дотримання вимог цієї постанови під час здійснення заходів державного фінансового контролю (пункт 5 цієї Постанови).

Селищна рада вважає, що не неї як на орган місцевого самоврядування розповсюджуються положення пункту 4 Постанови №710 , а не пункту 4-1 цієї Постанови, тому оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті було не обов`язковим (є рекомендованим), така вимога відноситься до головних розпорядників бюджетних коштів.

Суд не погоджується з такою мотивацією позивача та зазначає, що згідно з пунктом 18 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України (далі БК України) головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

В свою чергу бюджетні установи - органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету. Бюджетні установи є неприбутковими (пункт 12 частини першої статті 2 БК України).

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Селищна рада є органом місцевого самоврядування та повністю утримується за рахунок місцевого бюджету, в розумінні бюджетного законодавства є головним розпорядником коштів місцевого бюджету.

За вказаних обставин, на переконання суду, на позивача розповсюджуються вимоги саме пункту 4-1 Постанови №710, а тому селищна рада була зобов`язана оприлюднювати обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Суд критично оцінює мотивацію позивача в частині того, що Закон N 922-VII не містить обов`язкової вказівки на оприлюднення замовником в інших засобах масової інформації, на веб-сайті замовника (за наявності) або на веб-сайтах відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування (лише рекомендує) обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та інші відомості, а тому слід до спірних правовідносин застосовувати не Постанову №710, а Закон N 922-VIII, який має вищу юридичну силу. Кабінет Міністрів України не вправі при прийнятті підзаконних нормативно-правових актів доповнювати чи змінювати норми закону.

Так, Постанова №710 була прийнята з метою ефективного використання державних коштів. Цією Постановою Кабінет Міністрів України затвердив заходи щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету.

Постанова №710 додатково регламентує та встановлює обов`язкові вимоги до головних розпорядників бюджетних коштів в межах процедур закупівлі, а також передбачає здійснення державного контролю органами Держаудитслужби за використанням бюджетних коштів саме в межах дотримання Постанови №710, яка прийнята для ефективного та раціонального використання державних коштів.

У спірному випадку мова йде про порушення позивачем саме вимог Постанови №710, а Закону N 922-VII. Встановлене офісом Держаудитслужби порушення знайшло своє підтвердження та не спростоване позивачем.

Наступне порушення стосується недотримання вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей в частині невірного зазначення під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Правила визначення замовником предмета закупівлі здійснюються відповідно до Закону N 922-VIII із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 №1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг визначено у Порядку визначення предмета закупівлі, який затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №708 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09.06.2020 за №500/34783, далі - Порядок №708).

Згідно пункту 24 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» Замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082.

Пунктом 14 Порядку №1082 визначено, що під час внесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошенні, оприлюднення яких передбачено Законом, в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Основний словник Єдиного закупівельного словника базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр. Групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту. Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином:

перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y);

перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y);

перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y);

перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y).

Відповідно до інформації про предмет закупівлі, оприлюдненої в електронній системі закупівель, Замовник зазначив вид предмету закупівлі: послуги; назва предмета закупівлі: «Поточний ремонт вул. Братів Підгайних у смт. Велика Березовиця Тернопільського району Тернопільської області» та вказав код національного класифікатора України ДК 021:2015: 45230000-8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь».

Отже, за класом (четвертий знак) Замовник визначив предмет закупівлі, що відноситься до будівництва: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, проте потребує поточний ремонт.

Водночас Єдиний закупівельний словник містить наступні номенклатурні позиції послуг, які є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема, за наступними категоріями (п`ятий знак класифікатора):

45231000-5 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач;

45232000-2 Допоміжні роботи з прокладання трубопроводів і кабелів;

45233000-9 Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг;

45234000-6 Будівництво залізничних і канатних транспортних систем;

45235000-3 Будівництво аеродромів, злітнопосадкових і маневрувальних смуг;

45236000-0 Вирівнювання поверхонь;

З врахуванням наведеного, предмет закупівлі згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі відноситься за категорією (п`ятим знаком) до ДК 021:2015: 45233000-9 «Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг», безпосередньо 45233142-6 «Ремонт доріг», що відповідає вимогам пункту 14 Порядку №1082, а саме зазначення, в окремих електронних полях інформації, визначеної пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошенні, оприлюднення яких передбачено Законом, та інформації щодо назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Суд приходить до переконання, що у цій частині оскаржуваний висновок офісу Держаудитслужби від 13.06.2023 є правомірними та підставним, позаяк невірне визначення позивачем предмета закупівлі призвело до порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

Наступне порушення, виявлене моніторингом закупівлі, стосується невідповідності тендерної документації в частині того, що перелік формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, викладений у пункті 2 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, не відповідає переліку, визначеному Наказом № 710.

Відповідно до пункту 19 частини другої статті 22 Закону N 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Абзацом дванадцятим пункту 11 частини першої статті 9 Закону N 922-VIII передбачено розроблення та затвердження Уповноваженим органом переліку формальних помилок.

Відповідно до пункту 36 частини першої статті 1 цього Закону Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Наказом № 710 Уповноваженим органом було затверджено перелік формальних помилок, який є вичерпним.

Цей Перелік формальних помилок включає наступне.

1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.

4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).

5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.

6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.

8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.

9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).

10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).

11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.

12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

У тендерній документації Замовника у пункті 2 «Опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій» розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» зазначено:

«Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Наприклад: орфографічні помилки та технічні, описки в словах та словосполученнях, що зазначені в документах, які надані учасником; зазначення назви документу, необхідність у наданні якого передбачена цією документацією, у спосіб що відрізняється від вказаного в цій документації, та який підготований безпосередньо учасником, у разі якщо такий документ за своїм змістом відповідає вимогам цієї документації, відсутність визначеної замовником інформації (її окремих фрагментів) у змісті певного документу, подання якого вимагається згідно тендерної документації, та за умови наявності такої інформації в повному об`ємі у змісті іншого документу, наданого у складі тендерної пропозиції, тощо» (а.с.37).

Моніторингом установлено, що пунктом 2 розділу V тендерної документації Замовником установлено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, які не входять до вказаного переліку.

Надаючи оцінку цим обставинам суд зауважує на положення пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII, у якому мова йде саме про зазначення у тендерній документації опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Отже, першочерговим у цій справі постає питання чи вказано замовником у тендерній документації опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок.

Законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі. За твердженням відповідача перелік формальних помилок, зазначений позивачем, не відповідає переліку, затвердженому Наказом № 710.

Суд звертає увагу, що Закон № 922-VIII не містить прямої вказівки на обов`язковість включення в розділ тендерної документації «Опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій» усіх формальних помилок, які містяться у переліку, затвердженому Наказом № 710.

При цьому, перелік формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, зазначений позивачем у складі тендерної документації, не суперечить переліку, затвердженому Наказом № 710, не містить прикладів формальних помилок, які б давали можливість учаснику або замовнику маніпулювати під час процедур закупівлі.

Наявність затвердженого переліку формальних помилок не означає обов`язку замовника копіювати у тендерну документацію всі чи окремі формальні помилки (їх опис та приклади) з цього переліку.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про безпідставність тверджень офісу Держаудитслужби, що в тендерній документації Замовника зазначено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, які не відповідають Переліку формальних помилок, затвердженого Наказом № 710.

Щодо порушення позивачем частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII, пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 Закону N 922-VIII суд встановив таке.

Замовник у додатку 3 «Проект договору» до тендерної документації зазначив, що основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору (а.с.58).

Відповідно до частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Згідно з частиною четвертою статті 41 цього ж Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівлі.

Вказаною правовою нормою визначено, що умови договору не повинні відрізнятись від змісту тендерної пропозиції.

За такого правового регулювання суд погоджується з висновком відповідача про те, що встановлення у тендерній документації умови щодо можливості коригування та доповнення умов договору під час його укладання з переможцем торгів суперечить наведеним вище положенням частини шостої статті 33 та частини четвертої статті 41 Закону N 922-VIII.

В обґрунтування своєї правової позиції позивач зазначає, що фраза «основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору» відображена з позначкою, як примітка і жодним чином не визначена як умова в проекті договору до Тендерної документації.

Проте наведене твердження селищної ради є хибним, позаяк примітка - це доповнююче пояснення до частини тексту, яка є умовою щодо можливості коригування та доповнення умов договору, вказана примітка міститься у змісті тендерної документації Замовника.

Відтак, встановлення у тендерній документації умови щодо можливості зміни умов договору суперечить вимогам частини шостої статті 33 Закону N 922-VIII, пункту 46 Особливостей та частини четвертої статті 41 Закону N 922-VIII.

Крім того, частиною п`ятою статті 41 Закону N 922-VIII встановлено вичерпний перелік підстав для зміни істотних умов договору.

Встановлення в тендерній документації довільного порядку зміни умов договору суперечить принципу прозорості торгів та стандартів добросовісної ділової практики, є порушенням вимог чинного законодавства та може призвести до повного нівелювання результатів відкритих торгів.

З огляду на це, суд вважає, що в цій частині оскаржуваний висновок офісу Держаудитслужби є правомірним та підставним.

Щодо обраного офісом Держаудитслужби способу усунення виявленого порушення, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

На виконання легітимної мети проведення моніторингу - запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, вимогами Закону № 922-VIII передбачено обов`язкове зазначення у висновку опису встановлених порушень та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно пункту 3 статті 8 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

Відповідно до пункту 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-ХІІ органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Відповідно до оскаржуваного висновку офіс Держаудитслужби зобов`язав селищну раду здійснити заходи щодо недопущення в подальшому виявлених порушень, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.

Законом № 922-VIII чи іншим нормативно-правовим актом не встановлено способу усунення того чи іншого порушення законодавства у сфері закупівель, який органу державного фінансового контролю належить вказувати у висновку про результат моніторингу процедури закупівлі. Тож при визначенні способу усунення порушення орган державного фінансового контролю у кожному випадку визначає той спосіб, що відповідає інтересам держави, що полягає в дотриманні законодавства та принципам проведення закупівель.

З огляду на принцип пропорційності та враховуючи співмірність виявлених порушень і наслідків, встановлених під час проведення процедури моніторингу закупівлі та викладених у висновку, органом державного фінансового контролю в констатуючій частині вказано можливий та дієвий варіант правомірної поведінки для Замовника з дотриманням чинного законодавства та нормативно-правових актів.

Із встановлених судом обставин вбачається, що суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель. Суд не вбачає підстав для скасування такої вимоги відповідача.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що лише одне порушення, яке стосується зазначення Замовником у тендерній документації опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, які не входять до переліку, затвердженого Наказом № 710, спростоване позивачем, а тому оскаржуваний висновок офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №UA-2023-02-14-005970-а лише в частині цього порушення є протиправним та підлягає скасуванню. В решті - оскаржуваний висновок є правомірним та обгрунтованим.

Позовні вимоги підлягають до задоволення частково.

Оскільки суд задовольняє позов частково, то відповідно до частини першої, третьої статті 139 КАС України на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, пропорційно до розміру задоволених вимог у розмірі 671,00 грн (1/4 від 2684,00 грн).

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Великоберезовицької селищної ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №UA-2023-02-14-005970-а від 13.06.2023 в частині висновку про порушення Великоберезовицькою селищною радою вимог наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства «Про затвердження Переліку формальних помилок» від 15.04.2020 № 710 щодо неправильного відображення у тендерній документації переліку формальних (несуттєвих) помилок.

У задоволенні решти позовний вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби на користь Великоберезовицької селищної ради судовий збір у розмірі 671,00 грн (шістсот сімдесят одна грн 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Великоберезовицька селищна рада (вулиця Степана Бандери, 26, смт. Велика Березовиця, Тернопільський район, Тернопільська область, 47724, ідентифікаційний код юридичної особи в ).

Відповідач: Східний офіс Держаудитслужби (вулиця Володимира Антоновича, буд.22, корп.2, місто Дніпро, 49600, ідентифікаційний код юридичної особи в ).

Повний текст рішення складено та підписано 31 серпня 2023 року.

Суддя Чепенюк О.В.