Справа № 160/21451/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Калугіна Н.Є., розглянувши матеріали позову Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фермерського господарства "АГРОР", Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕ-НАТ ТРЕЙД", Публічного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.
Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
В свою чергу, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Таким чином процесуальним кодексом встановлено право суб`єкта владних повноважень на звернення до адміністративного суду з позовом у випадках, передбачених законодавством, саме в межах тримісячного строку, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
На думку контролюючого органу, викладену у позові, у справах даної категорії спеціальним є строк, встановлений ст. 257 ЦК України, який складає три роки.
З даного приводу суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
В свою чергу, частиною першою статті 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Відповідно до статті 1 ЦК України, цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.
До майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом.
В даному випадку позивач, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, звернувся до суду як суб`єкт владних повноважень, на виконання владних управлінських функцій, а не щодо захисту свого цивільного права або інтересу, а тому до виниклих правовідносин застосуванню підлягає саме строк звернення до суду, визначений нормою частини другої статті 122 КАС.
При цьому, суд звертає увагу, що частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду для суб`єкта владних повноважень, а саме з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Судом встановлено, що звернення до суду з даним позовом ГУ ДПС у Дніпропетровській області, як суб`єкта владних повноважень, не пов`язане з результатом виконання визначених законодавством функцій чи повноважень, зокрема, здійснення перевірки, направлення запитів тощо, а пов`язане з перебуванням на супроводженні у ГУ ДПС у Київській області справи №320/1016/21 за позовом Фермерського господарства «АГРОР» до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.
Суд дійшов висновку, що договори, про визнання недійсними яких просить позивач були предметом дослідження у справі №320/1016/21. Посилання на вказані договори міститься безпосередньо в рішенні Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2020 по справі №320/1016/21 та постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2022, якою рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Крім того, за результатами господарської діяльності згідно вказаних договорів в 2020 році подавались на реєстрацію податкові накладні, реєстрацію яких було зупинено, у зв`язку з чим, на виконання вимог п. п. 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, ФГ «АГРОР» направлялись до ДФС України та Головного управління ДПС в Київській області пояснення на підтвердження реального характеру господарських операцій.
Отже, під час зупинення реєстрації податкових накладених та отримання від ФГ «АГРОР» пояснень на підтвердження реального характеру господарських операцій, контролюючому органу повинно було бути відомо про наявність між даними контрагентами договірних відносин.
Суд також наголошує, що про обізнаність ГУ ДПС в Київській області про відсутність господарських операцій за договорами поставки, що є предметом даного позову, підтверджується також змістом поданої ним апеляційної скарги по справі №320/1016/21 (згідно змісту постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2022).
Разом з цим, судом встановлено, що відповідачами у справі №320/1016/21 були Державна податкова служба України та Головне управління ДПС у Київській області, і саме рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Київській області оскаржувались у вказаній адміністративній справі. Головне управління ДПС у Дніпропетровській області участі у розгляді справи №320/1016/21 не приймало, відзив на позовну заяву не подавало, а також не здійснювало дослідження пояснень та документів щодо зупинених податкових накладних, з огляду на те, що такі документи подавались на розгляд саме Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Київській області.
Проте матеріали справи не містять відомостей та доказів коли саме Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області стало достеменно відомо про наявність підстав, з якими він пов`язує право на пред`явлення визначених законом вимог про визнання договорів недійсними.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.
Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.
Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.
Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).
Відповідно до частини 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивачу слід надати до суду заяву із обґрунтуванням обставин обізнаності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про наявність підстав, з якими він пов`язує право на пред`явлення визначених законом вимог про визнання договорів недійсними та у разі пропуску строку звернення до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.
Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Згідно змісту ч. 1 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.
Позивачем на підтвердження викладених у позові обставин долучено копії доказів (договір поставки № 167 від 31.03.2023, видаткові накладні № 183 від 05.04.2020, № 185 від 06.04.2020, № 186 від 09.04.2020) у вигляді, що унеможливлює встановлення їх повного змісту та реквізитів та є непридатними до сприйняття.
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного та керуючись ст. 169, ст. 248, ст.256, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву - залишити без руху.
Надати позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:
- заяву із обґрунтуванням обставин обізнаності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про наявність підстав, з якими він пов`язує право на пред`явлення визначених законом вимог про визнання договорів недійсними та у разі пропуску строку звернення до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску;
- додатків до позовної заяви (договір поставки № 167 від 31.03.2023, видаткові накладні № 183 від 05.04.2020, № 185 від 06.04.2020, № 186 від 09.04.2020) придатних для сприйняття, з чітким відображенням тексту документа та його реквізитів.
Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.
Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.
Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Калугіна