Справа № 160/20277/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 серпня 2023 року Справа № 160/20277/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), стягнення майнової та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

11.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-20005-0436/67 від 17 липня 2023 на суму 20889,71 грн. єдиного внеску, винесену Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області;

- стягнути на його користь з державного бюджету завдану незаконними діями та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області майнову шкоду в розмірі 2341,37 грн. у виді сплаченого у ВП № 60786827 виконавчого збору та витрат виконавчого провадження;

- стягнути на його користь з державного бюджету компенсацію моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., завдану незаконними діями, бездіяльністю та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області згідно підстав позову протягом травня 2019 - липня 2023 років.

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 6 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Частиною 4 статті 172 КАС України передбачено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржується вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-20005-0436/67 від 17 липня 2023 на суму 20889,71 грн. єдиного внеску, винесену Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Одночасно позивачем заявлено вимогу про стягнення на користь ОСОБА_1 з державного бюджету завдану йому незаконними діями та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області майнову шкоду в розмірі 2341,37 грн у виді сплаченого у ВП № 60786827 виконавчого збору та витрат виконавчого провадження.

З матеріалів позову вбачається та не заперечується позивачем в тексті позовної заяви, що ВП № 60786827, у межах якого з ОСОБА_1 було стягнуто виконавчий збір та витрати виконавчого провадження у загальній сумі 2341,37 грн було відкрито з примусового виконання вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.05.2019 №Ф-11534-50/67 У, яка у межах заявленого до розгляду спору позивачем не оскаржується.

Окрім того, позивач просить суд стягнути на його користь з державного бюджету компенсацію моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., завдану незаконними діями, бездіяльністю та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області згідно підстав позову протягом травня 2019 - липня 2023 років.

В обґрунтування вказаної вимоги в тексті позовної заяви позивач, зокрема, посилається на те, що визнані незаконними у справах №160/7149/20 та №160/13446/21 рішення, дії, бездіяльність відповідача та винесення вимоги про сплату боргу від 17 липня 2023 становлять взаємопов`язану послідовну сукупність, які вказують на зловживання органу держави, є достатньо однорідним цілим, чим завдано мені майнову та моральну шкоду.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом (ч.4 ст.172 КАС України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1955 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад (хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції), але й спеціальні підстави виникнення, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Згідно з частиною п`ятою статті 21 КАС вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Отже, вимоги про відшкодування шкоди можуть розглядатися за правилами адміністративного судочинства, якщо такі вимоги стосуються шкоди, завданої протиправними діями суб`єкта владних повноважень, і заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Аналогічну правову позицію викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 210/5258/16-ц (провадження № 14-463цс18) та від 22.08.2018 у справі № 766/10783/16-ц (провадження № 14-278цс18).

Як вже зазначено судом вище, ОСОБА_1 у позовній заяві одночасно з позовною вимогою про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 17.07.2023 №Ф-20005-0436/67 просить стягнути на його користь з державного бюджету завдану незаконними діями та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області майнову шкоду в розмірі 2341,37 грн. у виді сплаченого у ВП № 60786827 виконавчого збору та витрат виконавчого провадження, а також компенсацію моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., завдану незаконними діями, бездіяльністю та рішеннями Головного управління ДПС у Дніпропетровській області згідно підстав позову протягом травня 2019 - липня 2023 років (тобто період, у який, на думку позивача, останньому відповідачем завдано майнову та моральну шкоду передує даті прийняття оскаржуваної в цьому позові вимоги більше ніж на два роки).

Тобто, позивач просить стягнути майнову та моральну шкоду, заподіяну в тому числі протиправними діями та рішеннями суб`єкта владних повноважень, які не є предметом розгляду цієї справи, відтак, не поєднані з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 Цивільного процесуального кодексу України; далі - ЦПК).

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пунктів 8 та 9 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

З огляду на викладене та враховуючи, що позовна вимога про відшкодування майнової та моральної шкоди заявлена ОСОБА_1 не в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір щодо правомірності дій та рішень, якими, як стверджує позивач, йому завдана майнова та моральна шкода, суд доходить висновку, що ця позовна вимога про стягнення майнової та моральної шкоду має вирішуватись за правилами цивільного судочинства.

Наведеного висновку дотримався Верховний Суд у постанові від 17.09.2021 у справі № 580/2091/21.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, позивачем в позовній заяві об`єднано позовні вимоги, які належить розглядати в порядку різного судочинства, тобто порушено правила об`єднання позовних вимог.

Пунктом 6 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

З огляду на вищевикладене та вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 169, 171, 172, 248, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), стягнення майнової та моральної шкоди повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачеві разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя І.В. Юхно