Справа № 420/21984/23
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2023-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хурса О.О., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

До суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - відповідач, ГУНП в Одеській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного Управління Національної поліції в Одеській області від 11.01.2023 року № 69 Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб БПОП ГУНП в Одеській області в частині застосування до лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0053690) інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНІІ в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Національної поліції в Одеській області від 11 січня 2023 року № 41 о/с По особовому складу в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0053690) інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Одеській області, зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № І роти № 2 батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Одеській області з 17.01.2023 року;

- стягнути з Головного Управління Національної поліції в Одеській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 17.01.2023 року по дату набрання чинності рішення про поновлення з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

Також позивач просить суд поновити пропущений ним строк звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд вважає, що позивачем поданий позов, який не відповідає вказаним вимогам та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

Вказана позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08.02.2023 року у справі № 120/7567/22.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому предмета спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Так, позивач просить визнати незаконним та скасувати пункт 1 наказу Головного Управління Національної поліції в Одеській області від 11.01.2023 року № 69 Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб БПОП ГУНП в Одеській області та наказ Головного Управління Національної поліції в Одеській області від 11 січня 2023 року № 41 о/с По особовому складу та в якості поважності причин пропуску строку звернення до суду зазначає, що з 21.01.2023 року по 15.02.2023 року ОСОБА_1 здійснював супровід благодійної допомоги до БФ «Єдина родина» для передачі воїнам ЗСУ на Херсонському, Запорізькому та Донецькому напрямку, що підтверджується Супроводжувальним Листом БФ «Єдина Родина», у зв`язку з чим не зміг вчасно звернутися до суду для захисту своїх прав та інтересів у правовідносинах, що є предметом позовної заяви.

При цьому позивач зазначає, що ним отримано копії оскаржуваних наказів 20.01.2023 року.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Суд звертає увагу, що оскаржувані накази були прийняті 11.01.2023 та позивач в обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду посилається здійснення ним волонтерської допомоги за період з 21.01.2023 по 15.02.2023. Разом з тим, позов подано до суду позивачем лише 22.08.2023 року.

Позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Відтак, наведені у заяві підстави пропущення строків звернення до адміністративного суду є неповажними та не підтверджені належними доказами.

Таким чином, відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Тобто заява про поновлення пропущеного строку оформлюється окремою заявою, яка надається до позову з викладенням поважності причин пропуску строку звернення до суду та наданням відповідних доказів.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у ст. 160, 161 КАС України, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Керуючись ст. ст. 77, 79,94, 160, 161, 169, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали суду усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачам.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хурса