Справа № 160/19915/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 серпня 2023 року Справа № 160/19915/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання порушених прав, визнання дії чи бездіяльності протиправними та стягнення сум пенсії, -

ВСТАНОВИВ:

08.08.2023 через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області «про встановлення наявності чи відсутності компетенції суб`єкта владних повноважень», у якому позивач просить суд:

« 1. Визнати порушені мої права на призначення пенсії за віком 60 років з 07.04.22.

2. Визнати протівоправні дії чи бездіяльність суб`єктів власних повноважень Головне управління ПФУ у Дніпропетровський обл.

3. Стягнути з відповідача ГУ ПФУ у Дніпропетрівський обл. мою пенсію за період з 07.04.22 по 01.11.22. (6 місяців) у розмірі 24 610грн (двадцять чотири тисячі шестьсот десять гривень 00 коп.)».

10.08.2023 від ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання/заява про звільнення позивача від сплати содового збору ст.5,8 ЗУ «Про судовий збір» у зв`язку з тяжким матеріальним станом (переселенець - ВПО, профессійне захворювання, пенсіонер).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі відповідно до їх кількості, який містить:

1) уточнені позовні вимоги та/або суб`єктний склад правовідносин у відповідності до вимог КАС України з поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів;

2) відомості чи вживались позивачем заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України, або зави/клопотання про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням відповідних доказів;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

За даними КП «ДСС» копію вищевказаної ухвали 16.08.2023 о 17:38 надіслано одержувачу ОСОБА_1 .

За приписами частини 1 статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч.4 ст. 18 КАС України).

Відповідно до частин 5-7 статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Крім того, частиною 1 статті 241 КАС України визначено, що судовими рішеннями є, зокрема, ухвали.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

На підставі вищенаведених норм та обставин, оскільки позивач зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та судове рішення надіслано на його офіційну електронну адресу пізніше 17 години, суд вважає, що ухвала про залишення позовної заяви без руху вважається врученою позивачеві 17.08.2023 в електронній формі шляхом її направлення на офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі. Тобто, строк для усунення недоліків з урахуванням ч.6 ст.120 КАС України до 28.08.2023.

21.08.2023 від позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про долучення до матеріалів справи квитанції про сплату судового збору від 28.07.2023 №0.0..1 на суму 1073,60 грн та копії паспорту громадянина України позивача.

21.08.2023 від позивача через систему «Електронний суд» також надійшло клопотання/заява (документ сформований в систему «Електронний суд» 20.08.2023), у якій позивач просив розглянути наступні доповнення:

«1.Належним віповідачем згідно з відповідями є: Пенсійний фонд України,Головне управління в Дніпропетрівський області,Управління обслуговоння громодян, відділ обслуговоння громодян № 1/ сервісний центр/ за адресою пр-т. Богдана Хмельницкого 116а, м.Дніпро,49033, код. Так згідно відповідям спів відповідачем є; Главноє управління Пенсійного Фонду в Днепропетровскій обл..м.Дніпро,вул.Напережна Перемоги,26.тел.0 800503 753.

2.Щодо уточнення вимог: Предметом спору Я як позивач - особа, яка: звернулась до Пенсійного фонду за призначенням пенсії після 07.04.22 з підстав, визначених статтею 13 Закону України від 05.11.1991 № 1788-ХІІ «Про пенсійне забезпечення»; на момент звернення досягла: чоловіки - 60 років. набув стаж роботи, визначений статтею 13 Закону України від 05.11.1991 № 1788-ХІІ «Про пенсійне забезпечення»; -Предметом спору є оскарження дій територіального органу Пенсійного фонду України щодо вирішення питання про призначення пенсії з 07.04.22.

Прошу суд;

1.Визнати протиправним та скасувати рішення Пенсійного фонду України , Головне управління в Днепропетровской обл.Управління обслугововування громодян відділ обслуговування грамодян №1(сервесний центр) «Про відмову в призначенні пенсії з 07.04.22. статті 114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.

2.Зобов`язати Управління Пенсійного фонду України в Головне управліня Днепропетрівскої обл., УОГВОГ сервисний центр №1- призначити пенсію з 07.04.22.

3.Стягнути з відповідача Головне управління в Днепропетровской обл.,УОГВОГ сервесний центр№1 на мою користь заборговону пенсію за період з 07.04.22. по 30.11.22. за 8 месяцев сумма 32 810грн(тридцять дві тисячи восімсот десять грн.00 коп.

4. Стягнути з відповідача Управління Пенсійного фонду України ,головне управління вДніпропетровский обл. витрати по сплаті судового збору на мою користь суму 1 073 грн.60коп.».

Суд зазначає, що оскільки 26.08.2023-27.08.2023 будуть вихідними днями, а у період з 28.08.2023 по 15.09.2023 включно головуючий суддя Юхно І.В. перебуватиме у щорічній відпустці, та враховуючи використання позивачем права на подання процесуальних документів на виконання ухвали суду від 14.08.2023, з метою забезпечення права позивача на своєчасний розгляд його справи протягом розумного строку, суд вважає за необхідне вирішити питання про усунення позивачем недоліків позовної заяви в останній робочий день 25.08.2023.

Вирішуючи питання про усунення позивачем недоліків позовної заяви, суд виходить із наступного.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Суд наголошує, що залишаючи позовну заяву без руху, в ухвалі від 14.08.2023 судом було запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду, зокрема, уточненого адміністративного позову, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі відповідно до їх кількості, який містить: 1) уточнені позовні вимоги та/або суб`єктний склад правовідносин у відповідності до вимог КАС України з поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів; 2) відомості чи вживались позивачем заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Водночас, суд зазначає, що уточненого адміністративного позову до суду станом на 25.08.2023 від позивача не надходило.

При цьому, в поданому клопотанні/заяві від 21.08.2023 (документ сформований в систему «Електронний суд» 20.08.2023) позивачем позовні вимоги викладено в іншій редакції. Тобто, за своєю суттю означена заява є фактично заявою про зміну предмету позову.

Вирішуючи питання про прийняття вказаної заяви до розгляду, суд виходить із наступного.

Згідно з приписами частин 1-2 статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. 2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 3 статті 44 КАС України обумовлено, що учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини 1 статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

При цьому, статтею 167 КАС України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, відповідно частини 1 статті якої будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема: зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Наведена позиція кореспондується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 30.08.2021 у справі № 520/11672/19, та підлягає обов`язковому застосуванню судом до спірних правовідносин в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Крім того, Верховним Судом у постанові від 23.12.2020 у справі № 807/1525/16 викладено застосовано такий правовий підхід, відповідно до якого з системного аналізу адміністративного процесуального законодавства висновується, що підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Необхідність у зміні підстав позову настає тоді, коли в процесі розгляду справи встановлюється невідповідність між обставинами чи нормами права, якими обґрунтовано позов, і обставинами чи нормами, за якими вимога може бути задоволена.

Тобто, з вищенаведених норм та правових висновків Верховного Суду слідує, що нормами КАС України не передбачено право позивача подавати заяви про зміну предмету або підстав позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог шляхом подання відповідної письмової заяви до моменту відкриття судом провадження в адміністративній справі.

Окрім цього, відповідно до частини 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 1 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Водночас, відповідно до приписів частини 7-9 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Таким чином, положеннями статті 44 КАС України передбачено право звернутись до суду, в тому числі, з позовною заявою або з іншою заявою з процесуальних питань у альтернативний спосіб тому, що передбачений частиною 2 статті 160 КАС України, а саме: в електронній формі з використанням ЄСІТС.

Так, клопотання/заяву від 20.08.2023, що надійшло до суду 21.08.2023, подано з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», проте до вказаної заяви не було надано доказів надсилання позивачем листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії такої заяви.

Правовий висновок щодо обов`язку надання заявником доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду в електронній формі, в тому числі й за допомогою системи «Електронний суд», неодноразового висловлений Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 04.11.2021 у справі № П/9901/252/19, від 21.09.2022 у справі №380/7550/20, від 04.10.2022 у справі № 560/1680/20 та від 08.03.2023 у справі №560/10409/21.

Отже, всупереч приписів частини 9 статті 44 КАС України позивачем не надано доказів надсилання позивачем листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії клопотання/заяви від 20.08.2023, у якій позовні вимоги викладені в іншій редакції.

Частиною 2 статті 167 КАС України встановлено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки на момент звернення позивача до суду із клопотанням/заявою від 20.08.2023, у якій позовні вимоги викладено в іншій редакції, ніж в первісно поданому позові, провадження у справі не відкрито, а нормами КАС України не передбачено право на подання такої заяви до відкриття судом провадження у справі, враховуючи не надання доказів надсилання іншим учасникам поданий з використанням ЄСІТС заяви, суд приходить до висновку, що клопотанням/заявою від 20.08.2023 подана з порушенням вимог ч.1 ст.167 КАС України, а також є очевидно безпідставною та необґрунтованою.

З огляду на вищевикладене, у суду наявні підстави для повернення вказаного клопотанням/заявою від 20.08.2023 заявнику без розгляду.

При цьому, щодо редакції заявлених позивачем у вищенаведеній заяві позовних вимог, суд звертає увагу, що всупереч норм КАС України вимога про «визнання протиправним та скасування рішення Пенсійного фонду України , Головне управління в Днепропетровской обл.Управління обслугововування громодян відділ обслуговування грамодян №1(сервесний центр) «Про відмову в призначенні пенсії з 07.04.22. статті 114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» не містить номеру такого рішення, що унеможливлює встановлення судом предмету спору. Крім того, зазначення позивачем в означеній вимозі органу/органів, яким/якими прийнято рішення про відмову в призначенні пенсії таким чином: «Пенсійного фонду України, Головне управління в Днепропетровской обл.Управління обслугововування громодян відділ обслуговування грамодян №1(сервесний центр)» унеможливлює встановлення судом до кого саме позивач звертає вказану вимогу: до Пенсійного фонду України та/або до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та/або до відділу обслуговування громадян №1 (сервісний центр) Управління обслуговування громадян, або взагалі звертає означену вимогу/означені вимоги до декількох суб`єктів владних повноважень.

При цьому, в якості відповідача у заяві про залучення документу про сплату судового збору визначено тільки: «Головне управління пенсійного фонду України в Днепропетровськой області; , внаслідок чого суд не може дійти висновку про суб`єктний склад відповідачів у справі.

Більш того, суд наголошує, що частиною 7 статті 161 КАС України визначено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача клопотання про його витребування.

За положеннями частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з частиною 2 вказаної статті у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд звертає увагу, що всупереч наведених норм копії рішення/рнішень «Пенсійного фонду України, Головне управління в Днепропетровской обл.Управління обслугововування громодян відділ обслуговування грамодян №1(сервесний центр) «Про відмову в призначенні пенсії з 07.04.22. статті 114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», як і клопотання про його/їх витребування у відповідності до вимог ст.80 КАС України, позивачем до суду надано не було. Таким чином, суд не може дійти висновку чи оскаржує позивач одне чи декілька рішень суб`єкту/суб`єктів владних повноважень з питання призначення пенсії з 07.04.2022.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмет спору та суб`єктного складу правовідносин.

Отже, суд доходить висновку, що на виконання ухвали суду позивачем не було надано до суду уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі.

Поряд із цим, суд звертає увагу, що на виконання ухвали суду від 14.08.2023 позивачем не було надано ані власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, ані доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, ані заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Отже, у встановлений судом строк позивач не усунув в повному обсязі недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд зазначає, що станом на 25.08.2023 позивач не виконав в повному обсязі вимоги ухвали суду.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 44, 47, 167, 169, 248, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання/заяву ОСОБА_1 від 20.08.2023, що надійшло до суду 21.08.2023, у якій позовні вимоги викладено в іншій редакції, в адміністративній справі №160/19915/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання порушених прав, визнання дії чи бездіяльності протиправними та стягнення сум пенсії повернути заявнику без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання порушених прав, визнання дії чи бездіяльності протиправними та стягнення сум пенсії повернути позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя І.В. Юхно