Справа № 160/4047/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 серпня 2023 року Справа № 160/4047/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу
за позовною заявою ОСОБА_1
до Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 430 від 24 лютого 2023 року Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, слідчого слідчого відділення відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач не вчиняв дисциплінарного проступку, при наданні пояснень під час службового розслідування помилився та не згадав достеменно події, які відбувались 24.12.2022. Тому, вважає, що підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності відсутні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
Підготовче засідання призначено на 11 квітня 2023 року о 11:00 год, запропоновано відповідачу у разі невизнання адміністративного позову подати до суду відзив на позов разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення (в разі неможливості їх подання - зазначити докази, які не можуть бути подані разом з відзивом із зазначенням причин їх неподання) та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу - у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, відповідно до вимог ст. 162 КАС України, витребувано від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у термін, що встановлений для подачі відзиву на позовну заяву, засвідчені належним чином копії матеріалів службового розслідування, що стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Запропоновано позивачу подати відповідь на відзив разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтується відповідь (в разі неможливості їх подання - зазначити докази, які не можуть бути подані разом з відповіддю із зазначенням причин їх неподання) та документами, що підтверджують надіслання (надання) відповіді і доданих до неї доказів відповідачам - у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позов, у разі його подання відповідачем, дотримуючись вимог ст. ст. 162, 163 КАС України. Запропоновано відповідачу подати заперечення - у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив, у разі його подання позивачем, дотримуючись вимог ст. ст. 162, 164 КАС України.
15.03.2023 позивачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити.
27.03.2023 від ГУ НП в Дніпропетровські області надійшло клопотання про заміну сторони по справі, а саме заміну неналежного відповідача - Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на належного - Криворізьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.04.2023 розгляд справи відкладено на 20.04.2023, запропоновано позивачу, у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали, надати пояснення щодо заявленого відповідачем клопотання про заміну сторони у справі, а також у разі наявності згоди на його заміну надати до суду уточнену позовну заяву із викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до належного відповідача.
18.04.2023 позивачем подано до суду пояснення у яких він просив суд замінити первісного відповідача Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області належним - Криворізьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. Також надав до суду уточнений адміністративний позов та заяву про розгляд справи за його відсутності.
Позивачем 18.04.2023 подано до суду заяву про розгляд справи за його відсутності у якій останній позов підтримав та просив задовольнити.
Сторони в судове засідання, призначене на 20.04.2023, не з`явились, про дату, час та місце його проведення були повідомлені належним чином.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.04.2023 відкладено розгляд справи №160/4047/23 та повідомлено учасників справи, що наступне судове засідання відбудеться 18.05.2023 об 11:00 год.
12.05.2023 від відповідача надійшов відзив, в якому відповідач позов не визнає, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Зокрема, відповідач зазначає, що в результаті проведення службового розслідування був встановлений факт неналежного реагування на виклик про вчинення кримінального правопорушення та збору матеріалів під час його відпрацювання поліцейськими слідчо-оперативних груп відділення поліції № З КРУП ГУНП, чим було порушено вимоги Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 № 575.
17.05.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що відповідач у відзиві не навів доводів які б спростовували зазначені у позові доводи. Також позивач зазначив про те, що при проведенні службового розслідування відповідачем допущені порушення чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.05.2023 розгляд справи відкладено на 13.06.2023.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.06.2023 продовжено підготовче провадження у справі № 160/4047/23 відкладено розгляд справи на 18.07.2023.
Сторони у судове засідання, призначене на 01.08.2023, не з`явились, про дату, час та місце проведення якого були повідомлені належним чином.
Від відповідача заперечення на відповідь на відзив не надійшло.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2023 закрито підготовче провадження в адміністративній справі № 160/4047/23, призначено справу до судового розгляду по суті на 29 серпня 2023 року.
Сторони у судове засідання, призначене на 29.08.2023, позивач просив розглянути справу без його участі, відповідач не повідомив про причини не явки.
Судовий розгляд справа здійснено у письмовому провадженні.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції, проходить службу на посаді слідчого слідчого відділення відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 24 лютого 2023 року № 430 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Наказом № 430 позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, неналежне виконання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, посадових інструкцій, п. 8 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575 що виразилось у неналежному проведенні огляду місця події та збору матеріалів.
Під час проведення службового розслідування були опитані старший інспектор-черговий чергової частини відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_3 та оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Криворізького ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_4 , які пояснили, що від гр. ОСОБА_2 було прийнято заяву про вчинення кримінального правопорушення і пояснення, та огляд місця події слідчим не проводився.
В результаті проведення службового розслідування був встановлений факт неналежного реагування на виклик про вчинення кримінального правопорушення та збору матеріалів під час його відпрацювання поліцейськими слідчо-оперативних груп відділення поліції № З КРУП ГУНП, чим було порушено вимоги Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 № 575.
Вищезазначене порушення службової дисципліни, допущені недоліки, зокрема, з боку слідчого слідчого відділення відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 стали можливими унаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків.
Не погоджуючись з зазначеним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок) та іншими нормативно-правовими актами (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з частиною другою зазначеної статті, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Стаття 13 Дисциплінарного статуту передбачає, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).
Пунктами 1- 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пунктів 1, 2, 9 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.
Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.
Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.
Судом під час розгляду справи встановлено, що наказом від 23.01.2023 № 168 (з урахуванням наказу від 06.02.2023 №281), на підставі того, що 18.01.2023 до відділу моніторингу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області поштою з управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області надійшла доповідна записка від 09.01.2023 № 50/1-9 про виявлені недоліки під час перевірки службової діяльності у відділеннях поліції №l та № 3 Криворізького районного управління поліції ГУНІ в Дніпропетровській області, та з метою повного та всебічного дослідження відомостей, викладених у доповідній записці, на підставі ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено службове розслідування за фактами недоліків, виявлених під час перевірки службової діяльності у відділеннях поліції №1 та № 3 Криворізького районного управління поліції ГУНІ в Дніпропетровській області поліцейськими Управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області та затверджено склад дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування.
Як зазначалось 06.02.2023 затверджено висновок службового розслідування, за яким ОСОБА_6 визнано винним за скоєння дисциплінарного проступку та застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Разом з тим, судом встановлені порушення під час проведення службового розслідування, які полягають у наступному.
Відповідно до пункту 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, згідно якого дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.
Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.
Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.
Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.
Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.
Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.
Розділом 3 цього Положення передбачено, що дисциплінарна комісія під час проведення щодо поліцейського службового розслідування має право:
1) відвідувати місце скоєння можливого дисциплінарного проступку, при цьому не перешкоджати здійсненню правоохоронними органами огляду місця події в межах кримінального процесуального чи адміністративного законодавства;
2) викликати поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також запрошувати інших працівників органів (підрозділів) поліції, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають стосунок до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них усні або письмові пояснення, здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень, а також одержувати документи, які стосуються службового розслідування;
3) проводити одночасні опитування осіб, у поясненнях яких про обставини дисциплінарного проступку є суттєві розбіжності. Одночасне опитування проводиться за згодою опитуваних осіб, про його проведення складається довідка;
4) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів службового розслідування;
5) вивчати документи, що мають стосунок до службового розслідування, у разі потреби знімати з них копії і долучати до матеріалів службового розслідування;
6) користуватися в установленому порядку базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;
7) залучати в разі потреби відповідних фахівців і отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування;
8) у разі перешкоджання посадовими особами поліції проведенню службового розслідування шляхом подання письмового рапорту (заяви) доповідати про це уповноваженому керівнику, який його призначив, для ініціювання питання призначення службового розслідування щодо такої особи;
9) у разі необхідності проведення значного обсягу дій звертатися з рапортом до керівника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування та (або) додаткове залучення працівників з метою своєчасного його завершення.
Додаткове залучення працівників поліції до проведення службового розслідування здійснюється шляхом унесення змін до наказу про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.
2. Голова дисциплінарної комісії:
1) забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії;
2) організовує та веде засідання дисциплінарної комісії;
3) підписує висновок службового розслідування, протоколи засідань дисциплінарної комісії (у разі розгляду справи у формі відкритого засідання);
4) готує пропозиції керівнику, який призначив службове розслідування, про залучення фахівців для з`ясування питань, які мають значення для встановлення обставин дисциплінарного проступку;
5) формує завдання для спеціалістів, залучених для надання практичної і методичної допомоги дисциплінарній комісії на час проведення службового розслідування;
6) інформує свого заступника та членів дисциплінарної комісії про документи та інші матеріали, що надійшли до дисциплінарної комісії;
7) у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії;
8) забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів;
9) інформує членів дисциплінарної комісії та запрошених осіб про проведення засідання дисциплінарної комісії;
10) у встановлений строк готує та подає на розгляд і затвердження керівнику, який призначив службове розслідування, підписаний особисто та членами дисциплінарної комісії висновок службового розслідування та проект наказу про накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення;
11) за необхідності організовує прибуття та огляд дисциплінарною комісією місця скоєння дисциплінарного проступку;
12) уживає заходів із забезпечення доступу членів дисциплінарної комісії до баз (банків) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;
13) звертається до керівника, який призначив службове розслідування, з вмотивованим рапортом про продовження строків його проведення, а також забезпечує підготовку проекту наказу про продовження строків проведення службового розслідування;
14) після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України.
Факт ознайомлення із затвердженим висновком службового розслідування або отримання його копії оформлюється відповідним записом на останньому аркуші (за відсутності вільного місця - на його звороті) цього висновку із проставленням підпису, зазначенням прізвища та ініціалів поліцейського, який з ним ознайомився, а також дати ознайомлення;
15) забезпечує належне збереження, облік та передання до служби діловодства (канцелярії) після затвердження висновку службового розслідування матеріалів цього розслідування (справи).
У разі передання матеріалів службового розслідування (справи) до органів досудового розслідування забезпечує передання їх засвідчених копій до служби діловодства (канцелярії) органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу;
16) користується іншими повноваженнями члена дисциплінарної комісії.
Пунктом 1 Розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 7 розділу 5 цього Порядку також передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що дисциплінарна комісія це тимчасовий колегіальний орган, який наділений певними повноваженнями вчиняти дії, що направлені на встановлення/невстановленні певних фактів.
Дисциплінарна комісія проводить свою діяльність через засідання комісії, відвідання певних державних органів, установ та організації та органів місцевого самоврядування (за потреби), складання запитів для отримання інформації (за потреби) тощо.
Тобто дисциплінарною комісією ведеться певна колективна діяльність.
Як зазначалось наказом від 23.01.2023 №168 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області затверджено склад дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування: голова комісії - заступник начальника управління поліції - начальник слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області полковник поліції Л. Кутня, члени комісії: начальник відділу моніторингу Криворізького районного управління поліції ГУНІ в Дніпропетровській області підполковник поліції В. Мішенін, інспектор відділу моніторингу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції А. Зубко, інспектор відділу підтримки Управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції О. Овадюк (за згодою).
Згідно наказу від 06.02.2023 №281 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, внесено зміни до п. 2 наказу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 23.01.2023 № 168 «Про організацію проведення службового розслідування», а саме: виключено зі складу комісії з проведення службового розслідування голову комісії - заступника начальника управління поліції - начальника слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Л. Кутню, та включено до зазначеного складу комісії як голову комісії - заступника начальника Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції С. Радченка, а також додано до складу комісії з проведення службового розслідування заступника начальника слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції М. Тинянову.
06.02.2023 висновок службового розслідування затверджений начальником Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, 06.02.2023, тобто в день затвердження результатів службового розслідування, було змінено склад дисциплінарної комісії змінено голову комісії та додано одного члена дисциплінарної комісії.
Зазначене свідчить про те, що нові члени дисциплінарної комісії не приймали участі у проведенні службового розслідування, а фактично підписали висновок службового розслідування без проведення певної роботи. Більш того, новий голова комісії, якого призначено 06.02.2023, та який повинен забезпечувати організацію роботи дисциплінарної комісії, організовувати ведення засідань дисциплінарної комісії тощо, своїх поноважень під час проведення службового розслідування не здійснював, тобто фактично не приймав участь у службовому розслідуванні.
Частиною другою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Виходячи із обставин даної справи, призначені 06.02.2023 члени комісії підписали висновок, але не проводили службове розслідування.
Отже, службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин всіма членами дисциплінарної комісії.
Зазначене є порушенням з боку відповідача Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, а також Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.
Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень (у даному випадку - рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності) на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
Отже, службовим розслідуванням встановлені обставини, які не відповідають дійсності.
Крім того, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось за порушення п. 8 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575, що виразилось у неналежному проведенні огляду місця події та збору матеріалів.
Разом з тим, згідно пояснень наданих ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, він не здійснював огляд місця подій.
Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі № 916/3027/21 підкреслила, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; пункт 9.58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21). Повертаючись до стандартів доказування, передбачених процесуальним законом, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності втрачає сенс.
Крім того, інших документів, крім пояснень ОСОБА_1 та інших фігурантів службового розслідування, а також рапорту інспектора відділу моніторингу Криворізького РУП ГУПР Дніпропетровської області складеного на підставі відібраних в телефоній розмові пояснень від ОСОБА_2 , під час проведення службового розслідування не досліджувалось.
Таким чином, відповідачем до суду не надано доказів належності, допустимості, достовірності, з точки зору достатності та взаємозв`язку, та, відповідно, від обов`язку винесення висновку службового розслідування переконливі мотиви та належне обґрунтування, які б указували, що дисциплінарна комісія дійшла висновку про доведеність указаної обставини (щодо неналежного проведення огляду місця подій та збору матеріалів) відповідно до стандарту «поза розумним сумнівом».
Перевіривши оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на відповідність його вимогам статті 2 КАС України, суд вважає, що спірний наказ в частині що стосується позивача підлягає скасуванню, оскільки прийнятий не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України" (п. 58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
За умовами частини першої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи встановлені судом обставини, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 263, 295 КАС України суд, -
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ № 430 від 24 лютого 2023 року Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, слідчого слідчого відділення відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Олійника Максима Вікторовича.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 29.08.2023 року.

Суддя Н.Є. Калугіна