Справа № 160/18610/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 липня 2023 року Справа №160/18610/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, поданий до суду представником позивача ОСОБА_2 , у якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо незаконної відмови перерахувати пенсію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по втраті годувальника ОСОБА_3 з 01.01.2018 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по втраті годувальника з 01.01.2018 року до повноліття ІНФОРМАЦІЯ_3 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно із нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1 прошу провести мені перерахування пенсії по втраті годувальника з 01.01.2018 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області перерахувати та виплачувати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсію по втраті годувальника, у зв`язку з продовженням навчання - з перебуванням на військовій службі в Збройних силах України на посаді курсанта Житомирського військового інституту імені С.П. Корольова, а саме з продовженням навчання з 26.08.2022 року орієнтовно по червень 2027 року згідно наказу начальника інститут № 313 від 26.08. 2022 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно із нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1.

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Оскільки 29.07.2023-30.07.2023 були вихідними днями, на підставі положень ч.6 ст.120 КАС України суд вирішує питання про відкриття провадження у справі в перший робочий день 31.07.2023.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У пункті 9 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що відповідач суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

В позовній заяві позивачем оскаржується дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо незаконної відмови перерахувати пенсію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по втраті годувальника ОСОБА_3 з 01.01.2018 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1.

Одночасно позивач просить суд: зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по втраті годувальника з 01.01.2018 року до повноліття ІНФОРМАЦІЯ_3 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно із нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1 прошу провести мені перерахування пенсії по втраті годувальника з 01.01.2018 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 .

Проте, всупереч вищенаведеним нормам в позовних вимогах не зазначено ані дати, ані номеру «нової довідки про розмір грошового забезпечення», на підставі якої позивач вважає, що відповідач мав провести ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії по втраті годувальника з 01.01.2018.

Окрім того, суд враховує, що згідно із частиною 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Право позивача заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою, передбачено також частиною 1 статті 21 КАС України.

Зі змісту наведених процесуальних норм вбачається, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

При цьому, під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Аналогічна правова позиція неодноразово викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 17.06.2021 у справі № 640/27758/20 та від 29.12.2021 у справі №752/20709/21.

Водночас слід враховувати, що у випадку пред`явлення позивачем в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет адміністративного позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Наведеної правової позиції також дотримався Верховний Суд у постанові від 13.04.2022 у справі № 640/23353/21.

Суд звертає увагу, що в прохальній частині позову позивач також просить суд: «зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду в Дніпропетровській області перерахувати та виплачувати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсію по втраті годувальника, у зв`язку з продовженням навчання - з перебуванням на військовій службі в Збройних силах України на посаді курсанта Житомирського військового інституту імені С.П. Корольова, а саме з продовженням навчання з 26.08.2022 року орієнтовно по червень 2027 року згідно наказу начальника інститут № 313 від 26.08. 2022 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно із нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1».

Однак, як вже було зазначено судом щодо інших позовних вимог, в означеній вимозі також не було вказано ані дати, ані номеру «нової довідки про розмір грошового забезпечення», на підставі якої позивач вважає, що відповідач мав провести ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії по втраті годувальника «з 26.08.2022 року орієнтовно по червень 2027 року».

Водночас, суд звертає увагу, що прохальна частина позову не містить жодних вимог про оскарження дій/рішень та/або бездіяльності відповідача стосовно відмови у перерахунку та виплаті ОСОБА_1 пенсії по втраті годувальника «у зв`язку з продовженням навчання - з перебуванням на військовій службі в Збройних силах України на посаді курсанта Житомирського військового інституту імені С.П. Корольова, а саме з продовженням навчання з 26.08.2022 року орієнтовно по червень 2027 року».

Суд також зауважує, що за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд звертає увагу, що в адміністративному позові позивач посилається, зокрема, на те, що « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначена пенсія у разі втрати годувальника батька військовозобов`язаного ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 , серія НОМЕР_2 , відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-Х11 «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що довідкою № від 14.03.2023 року, які я додаю до матеріалів справи.», «На підставі довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1 прошу я просила перерахувати мені пенсію по втраті годувальника з 01.01.2018 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 .».

Проте, суд звертає увагу, що до матеріалів позову надано копію пенсійного посвідчення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_3 , згідно з якою позивач отримував пенсію у разі втрати годувальника. Термін дії означеного посвідчення: 31.07.2022.

Тобто, матеріали справи не містять жодних доказів, що станом на день звернення до суду ОСОБА_1 перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області як отримувач пенсії по втраті годувальника.

Крім того, до суду позивачем не було надано будь-яких доказів звернення позивача особисто чи через представника до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо перерахунку ОСОБА_1 пенсії по втраті годувальника з 01.01.2018 року та/або з іншої дати.

Більш того, ненадання до матеріалів позову жодних доказів звернення ОСОБА_1 особисто та/або через представника до відповідача із заявою з питання перерахунку пенсії по втраті годувальника з 01.01.2018 року та/або з іншої дати та/або рішення, рішень, прийнятих за результатами розгляду такого/таких звернення/звернень, у зв`язку з чим суд доходить висновку, що у матеріалах позову відсутні докази вчинення Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області дій «щодо незаконної відмови перерахувати пенсію ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по втраті годувальника ОСОБА_3 з 01.01.2018 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька військовослужбовця ОСОБА_3 , згідно нової довідки про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб за нормами чинними від 05.03.2019 року (день набуття чинності рішення суду по справі №160/8324/19» Міністерства оборони України, виданої на виконання рішення Міністра оборони України від 27.05.2021 року №7503/з/1».

Тобто, до матеріалів адміністративного позову позивачем не було надано доказів, що підтверджують обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги. Обґрунтованого клопотання про витребування таких доказів відповідно до вимог ст.80 КАС України також не надано.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, взаємопов`язаність заявлених позовних вимог між собою, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України та/або з поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості.

Крім того, суд вважає за необхідне зобов`язати позивача надати до суду докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України та/або з поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно