Справа № 160/10655/23
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2023-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «ДЕТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» до відповідача-1: Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, третя особа ОСОБА_1 , про скасування рішення лікарсько-експертної комісії, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), -
18 травня 2023 року Приватне акціонерне товариство ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача-1: Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, в якому позивач просить суд:
- скасувати рішення лікарсько-експертної комісії Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова від 30.11.2022, затверджене протоколом № 9/1/72;
- скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 17.03.2023, затверджений в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 20.03.2023.
В обґрунтування позову зазначено, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вважає, що наведені у рішенні ЛЕК діагнози, а також висновки комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання щодо ОСОБА_1 не відповідають дійсним обставинам справи. Наведений у рішенні ЛЕК від 30.11.2022 року діагноз хронічне обструктивне захворювання легень (ХОЗЛ) першої стадії є необґрунтованим, спірним, оскільки працівники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в повному обсязі забезпечені та використовують засоби індивідуального захисту органів дихання, зокрема, респіратором РПА-ТД. На думку позивача, комісія при встановленні професійного характеру захворювання не врахувала показники відповідності респіратора РПА-ТД та керувалась невірними даними щодо умов праці ОСОБА_1 , що має наслідком помилковість висновків, сформованих у Акті П-4 від 17.03.2023, підтвердженням наведеного є також той факт, що члени комісії з розслідування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не погодилися з висновками Акту П-4 від 17.03.2023 року та висловили окрему думку, відповідно до якої у ОСОБА_1 не могло розвинутися ХОЗЛ внаслідок дії виробничих факторів, а тому ХОЗЛ не може вважатися професійним захворюванням. Також позивачем зауважено, що при складанні Акта П-4 від 17.03.2023 було допущено порушення порядку розслідування професійних захворювань, а саме, комісія з розслідування була утворена з порушенням встановленого 3-денного строку. Окрім цього, в матеріалах розслідування відсутня «Програма розслідування причин виникнення професійного захворювання», тобто не було розподілено функції між членами комісії, що, на думку позивача, свідчить про формальне розслідування професійного захворювання. Також не було проведено розслідування обставин і причин виникнення профзахворювання, не проведено засідань у роботі комісії.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року до участі у справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_1 .
23.06.2023 року від відповідача 2 до суду надійшли пояснення по справі, в яких зазначено, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у позовній заяві не довело ті обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог. Вважає, що Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області діяло в межах чинного законодавства, оскаржуваний акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 від 20.03.2023 року є законним та обґрунтованим, складений на підставі та відповідно до норм діючого законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.
30.06.2023 року від ОСОБА_1 до суду надійшли пояснення, в яких зазначено, що комісією з розслідування були встановлені певні висновки, недовіряти яким немає жодної підстави, оскільки усі члени та голова комісії є фахівцями у своїх галузях. Окремо зауважено, що комісія у складі зазначених осіб не здійснювала владних управлінських функцій на підставі законодавства, а розслідувала причини виникнення хронічного професійного захворювання, про що 20.03.2023 року склала відповідний акт за формою П-4, який не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді. При цьому вказана комісія керувалася інформацією, зазначеною спеціалізованим лікувально-профілактичним закладом в повідомленні про професійне захворювання за формою П-3, оскільки комісія не визначає самостійно підприємство, на якому необхідно провести розслідування, та не визначає зв`язок професійного захворювання працівника з умовами праці на іншому підприємстві, оскільки повноваження має лише спеціалізований лікувально-профілактичний заклад.
11.07.2023 року від відповідача 1 до суду надійшов відзив щодо заявлених позовних вимог, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Зокрема, зазначив, що відповідно до виписки з медичної картки амбулаторного хворого, виданої КНП «Павлоградська ЛІЛ» ПМР, хворий працівник знаходиться на диспансерному обліку з приводу хронічного бронхіту з 2021 року, за цей час неодноразово лікувався з приводу загострення хвороби, яке супроводжувалося тимчасовою втратою працездатності. За результатами проведених у відділенні профпатології КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» комплексних клінічних, функціональних, рентгенологічних, лабораторних досліджень, вивчення перебігу хвороби та оцінка умов праці на робочих місцях, рішенням ЛЕК від 30.11.2022, затвердженим протоколом № 9/1/72, ОСОБА_1 було встановлено діагноз професійного захворювання легень: хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня. Саме до цього діагнозу у роботодавця ОСОБА_1 виникло питання щодо його достовірності.
Зауважив, що на сьогодні можливість виникнення професійної етіології ХОЗЛ визнана світовою науковою спільнотою. В перелік професійних захворювань країн-членів Міжнародної організації праці, серед яких є і Україна, зазначена патологія була включена у 2002 році. ХОЗЛ професійної етіології діагностується при сполученні типових клінічних ознак захворювання, відповідних даних спірометрії з наявністю в анамнезі хворого контакту з токсичними та подразнюючими речовинами, у концентраціях, що перевищують граничнодопустимі, в умовах виробництва протягом 10 та більше років. ОСОБА_1 працює на ВСП «Шахтоуправління імені Героїв космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 12 років та 10 місяців, що дає підставу стверджувати, що ХОЗЛ могло розвинутися у нього саме як професійне захворювання через вплив низки факторів під час численних робочих змін.
Відповідач звернув увагу, що діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи, що передбачено абзацом другим пункту 94 Постанови №337. КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР не прийняла рішення щодо зміни або відміни діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння), встановленого ОСОБА_1 рішенням лікарсько- експертної комісії від 30.11.2022, затвердженого протоколом № 9/1/72, оскільки додаткові відомості, подані роботодавцем разом з листом від 02.03.2023 №1- 13/455, є недостатніми для зміни встановленого діагнозу.
Отже, відповідач вважає, що підстави для скасування рішення лікарсько-експертної комісії КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради від 30.11.2022, затвердженого протоколом № 9/1/72, в частині встановлення ОСОБА_1 професійного характеру «Хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня», відсутні.
11.07.2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що оцінка умов праці ОСОБА_1 , яка врахована при складанні медичного висновку, не відповідає об`єктивним обставинам. При цьому, відповідачем 1 не оспорюється факт, що лікарська комісія при встановленні професійного характеру захворювання керувалась завищеними показниками шкідливості умов праці ОСОБА_1 та не врахувала факт забезпечення працівника респіратором РПА-ТД. Зауважено, що відповідачем 1 не досліджена етіологія виникнення та розвитку хронічного обструктивного захворювання легень. Звернуто увагу, що м. Павлоград є місцем проживання ОСОБА_1 , село Вербки - місцем знаходження ВСП «Шахтоуправління імені героїв Космосу», а тому, здоров`я ОСОБА_1 систематично зазнає негативного впливу внаслідок забрудненості атмосферного повітря. Проте вплив цього та інших факторів на розвиток ХОЗЛ у ОСОБА_1 закладом охорони здоров`я досліджено не було.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що 06.06.2022 року на адресу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» від КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради надійшов запит від 01.06.2022 №110 на складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці ОСОБА_1 про підозрі в нього хронічного професійного захворювання (отруєння).
29.06.2022 року на адресу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшов припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 29.06.2022 № ДН/4.6.2/2176-22 на надання документів, що необхідні для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника.
17.07.2022 року позивачем на виконання припису від 29.06.2022 № ДН/4.б.2/2176-22 було надано інформацію про умови праці ОСОБА_1 .
Відповідно до Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання (отруєння), затвердженого в.о. начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № ДН/4.6.2/5901-22 (надалі інформаційна довідка) ОСОБА_1 має загальний трудовий стаж 24 роки 9 місяців, у даній професії 12 років 1 місяць, на дільниці водовідливу і осушення - 1 рік 8 місяців.
Основні фактори виробничого середовища є: важкість праці, пил вугілля, шум (п.8 нформаційної довідки).
У п.9.1 інформаційної довідки зазначений детальний перелік робіт, які виконував ОСОБА_1 з відкачування води та технічного обслуговування насосного устаткування.
У п.12 інформаційної довідки зазначено, що згідно з Державними санітарними нормами та правилами, загальна оцінка умов праці ОСОБА_1 відноситься: за професією учень машиніста підземних установок, машиніст підземних установок дільниці з видобутку вугілля до 3 класу 4 ступеню «Шкідливі»; за професією машиніст підземних установок дільниці водовідливу і осушення до 3 класу 2 ступеню «Шкідливі»; за професією учень гірника, гірник підземний дільниці з видобутку вугілля до 3 класу 4 ступеню «Шкідливі».
Наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці складено повідомлення № 72/ЕА9596 від 30.11.2022року про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 з зазначенням діагнозів: хронічне обструктивне захворюваня легень першої стадії (птловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповної ремісії, легенева недостатність першого ступеню; остеоартроз у поєднані з періартрозом колінних та ліктьових суглобів (ПФ першого ступеня), двобічний плече-лопатковий періартроз (ПФ першого-другого ступеня) з больовим синдромом; двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість третього ступеня справа, зліва другого (легкого) ступеня за класифікацією В.Ю. Остапкович і Н.І. Пономарьової - захворювання професійні від 30.11.2022 року.
23.02.2023 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» було отримано повідомлення КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 30.11.2022 вих. № 72/ЕА9596 (надалі - Повідомлення П-3 від 30.11.2022), відповідно до якого у ОСОБА_1 виявлено захворювання, що пов`язані з факторами виробничого середовища та трудового процесу. Найменування закладу, що встановив діагноз: КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради.
02.03.2023 року начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці прийнято наказ № 443/ПС про утворення комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1
07.03.2023 року позивач в порядку пункту 94 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337 звернувся до КП «Дніпропетровська ОКЛ імені І.І. Мечникова» ДОР із заявою вих. № 1-13/455 про скасування діагнозу хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповної ремісії, легенева недостатність першого ступеня, що зазначений у Повідомленні П-3 від 30.11.2022.
17.03.2023 року відповідно до листа вих. № 30/366 КП «Дніпропетровська ОКЛ імені І.І. Мечникова» ДОР, повідомило, що діагноз хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповної ремісії, легенева недостатність першого ступеня, ОСОБА_1 було встановлено рішенням лікарсько-експертної комісії від 30.11.2022, що затверджене протоколом № 9/1/72 (надалі - Рішення ЛЕК від 30.11.2022), підстав для перегляду рішення ЛЕК від 30.11.2022 та надання медичного висновку щодо зміни або відміни хронічного професійного захворювання немає.
17.03.2023 року комісією у складі голови: лікаря з гігієни праці відділу гігієни праці та атестації робочих місць за умовами праці управління інспекційної діяльності у Дніпропетровській області Південно-Східного МУ Держпраці ОСОБА_4 та членів комісії: представника ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Рибальченка Д.В., заступника директора з охорони праці ВСП «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Шабанова В.П., лікаря-терапевта КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради Чернової Т.М., голови первинної профспілкової організації Профспілки працівників вугільної промисловості України Жилка С.О., головного спеціаліста відділу профілактики та розслідування нещасних випадків управління контрольно-перевірочної роботи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Тополянської Л.К. складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 17.03.2023 щодо ОСОБА_1 , який затверджено в.о. начальника Південно-Східного МУ Держпраці Дудкою О.А. 20.03.2023 (надалі - Акт П-4 від 17.03.2023).
В Акті зазначено, що в ході розслідування встановлено, що згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2014 № 248, оцінка умов праці машиніста підземних установок дільниці водовідливу та осушення ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ», ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_1 віднесена:
- по вмісту в повітрі робочої зони хімічних речовин - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»;
- по рівню шумового навантаження - до класу 2 ступеня «Допустимі»;
- за показниками мікроклімату - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»;
- за показниками освітлення - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»;
- за показниками важкості праці - до 3 класу 1 ступеня «Шкідливі»;
- за показниками напруженості праці - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»;
Загальна оцінка умов праці відноситься до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі».
Встановлено діагноз:
1. Хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група «А», фаза неповторної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня, код J44, J43.8.
2. Остеоартроз у поєднанні з періартрозом колінних та ліктьових суглобів (ПФ першого ступеня), двобічний плече-лопатковий періартроз (ПФ першого-другого ступеня) з больовим синдромом, М7-М19.
3. Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість третього (помірного) ступеня справа, зліва другого (легкого) ступеня за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової, код Н90.3. Порушення статико-динамічної функції хребта першого-другого ступеня, код М54.1.
Супутній: Вертеброгенна цервікалгія, радикулопатія L5 справа, з стійким больовим та мязово-тонічним синдромами на фоні остеохондрозу шийного та попереково-крижового відділів хребта. Порушення статико-динамічної функції хребта першого-другого ступеня, код М54.1.
Причини виникнення професійного захворювання.
Хімічні фактори: фіброгенна дія, інші копалини вуглецю і вуглепородні пили з вмістом 8І02 від 5% до 10% в повітрі робочої 16,967 мг/м3 при нормі- 4 мг/м3 відповідно до вимог «Гігієничних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 №1596.
Фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму - 88 дБА.
17.03.2023 року складено окрема думка членів комісії з розслідування професійного захворювання у працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ», ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», які з викладеними в акті розслідування професійного захворювання обставинами, причинами та висновками комісії не згодні та, зокрема, зазначили, що у ОСОБА_1 не могло розвинутись захворювання ХОЗЛ в наслідок дії виробничих факторів, а відтак, воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням.
ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вважає, що наведені у рішенні ЛЕК діагнози, а також висновки комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання щодо ОСОБА_1 не відповідають дійсним обставинам справи, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду про скасування зазначених вище Рішення ЛЕК від 20.11.2022 та Акта П-4 від 17.03.2023.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: забезпечує складення санітарно-гігієнічних характеристик умов праці для подальшого визначення зв`язку захворювання з умовами праці (підпункт25); проводить:розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам; технічне розслідування обставин та причин виникнення аварій, пов`язаних із використанням газу в побуті, а також видає за результатами таких розслідувань обов`язкові до виконання органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, громадянами рішення; розслідування обставин та причин виникнення гострих і хронічних професійних захворювань та отруєнь(підпункт 27).
Пунктом 7 вказаного Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому законом порядку територіальні органи.
Процедуру проведення розслідування на обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначається Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 р. № 337 (далі - Порядок №337).
Згідно з п. 81 Порядку № 337, на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідкапро умовипраці працівникау разіпідозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах.
Пунктом 89 Порядку №337 визначено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.
Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662 (п. 90 Порядку №337).
Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами, (п. 93 Порядку №337).
Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).
Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.
Пунктом 97 Порядку №337 передбачено, що професійний характер хронічного високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько- експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу.
Згідно з п. 99 Порядку №337, рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько - експертної комісії з медичним висновком лікаря - профпатолога; санітарно - гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).
Висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) видається працівникові, а його копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології області або міста за місцем роботи або проживання працівника та робочому органові Фонду.
Хворому видається довідка про стаціонарне обстеження у високоспеціалізованому профпатологічному закладі охорони здоров`я.
У зазначеному висновку, крім діагнозу, обов`язково зазначаються відомості про наявність (відсутність) професійного захворювання та придатність (непридатність) до роботи за професією у несприятливих (шкідливих) умовах праці.
За приписами пункту 101 Порядку №337, високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), робочому органові Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння). Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.
Пунктом 103 Положення №337 передбачено, що працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20. Медичний висновок також надсилається лікарю-профпатологу, який направляв хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я за місцем його роботи або проживання (якщо він не працює).
Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів.
Розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.
Пунктом 110 Порядку №337 зобов`язано роботодавця в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.
Згідно з п.112 Порядку №337, Комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Відповідно до п.113 Порядку 337, комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів Фонду та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.
Під час судового розгляду позивачем не надано суду жодного належного та допустимого доказу того, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», як роботодавець, бажало брати участь у роботі лікарської експертної комісії для встановлення наявності або відсутності професійного захворювання у ОСОБА_1 та повідомляло про це відповідну комісію.
За наслідками судового розгляду встановлено, що відповідач 1 при вирішенні питання про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та відповідач 2 при складанні акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 дотримались всіх вимог нормативних актів, якими врегульовані спірні правовідносини.
Суд зауважує, що акт підписано усіма членами комісії, деякими з них викладено окрема думка до акту, втім, наведена окрема думка є невід`ємною частиною акту та не може бути підставою для його незатвердження.
Також суд зазначає, що посилання позивача на допущення комісією під час проведення розслідування порушень процедури його проведення, на дефектні процедури прийняття акта не свідчить про необ`єктивність та помилковість даних щодо опису умов, обставин та причин виникнення професійного захворювання, такі порушення є формальними, не можуть свідчити про беззаперечну протиправність дій повноважного колегіального органу по оформленню результатів розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
При цьому, доказів процедурних порушень проведення спеціального розслідування позивачем до суду не надано.
Також варто зазначити, що повноваження адміністративних судів поширюються на перевірку законності рішення/висновку лише в межах дотримання процедури їх прийняття.
Суди позбавлені можливості оцінювати обґрунтованість медичних висновків при прийнятті певного рішення, оскільки суди не є спеціалізованими установами в медичній сфері і тому оцінка підстав прийняття того чи іншого висновку виходить за межі необхідного дослідження в контексті застосування норм матеріального та процесуального права.
Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Згідно з ч. 3 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами є підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат.
Таким чином, акт є документом, що містить опис умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, заходів щодо запобігання розвитку захворювання та є підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу. Актом встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.
При цьому, актом індивідуальної дії є рішення суб`єктів владних повноважень, що стосуються конкретних осіб та їхніх відносин. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер, чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата - конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами (Інформаційний лист від 01.06.2010 N 781/11/13-10 Вищого адміністративного суду України).
Щодо висновків акту спеціального розслідування, суд зазначає, що відповідно до завдань адміністративного судочинства, суд не наділений повноваженнями надавати оцінку фактичним висновкам спеціального розслідування.
Спірний акт за формою П-4 та медичний висновок не містять положень, притаманних рішенням суб`єктів владних повноважень, виданим на виконання владних управлінських функцій.
Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень суб`єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у частині 3 статті 2 КАС України з урахуванням закріпленого статтею 9 КАС України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Відповідно до частини першої статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом (частина четверта статті 242 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.
Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати позицію суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує її обґрунтованість.
Натомість в даному випадку позивачем не підтверджено належними доказами обставин, якими обґрунтовує заявлені вимоги, та не доведено неправомірності рішень, що оскаржуються.
Відтак, враховуючи те, що під час розгляду даної справи судом не було встановлено допущених з боку відповідачів порушень вимог чинного законодавства, які б стосувались саме процедури проведення медичного огляду та оформлення його результатів у спірних правовідносинах, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення даного адміністративного позову.
Відповідно до вимог ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову позовом Приватного акціонерного товариства «ДЕТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» до відповідача-1: Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, третя особа ОСОБА_1 , про скасування рішення лікарсько-експертної комісії, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відмовити.
Розподіл судових витрат у справі не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник