Справа № 520/20851/23
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2023-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

31 серпня 2023 р. № 520/20851/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного Управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємць ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного Управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацю/відмову в реєстрації податкових наклданих/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.01.2023 року № 8051253/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 01.11.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 2 від 01.11.2022 року, датою фактичного подання.

Ухвалою суду від 22.08.2023 позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного Управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення - залишено без руху. Надано позивачу термін десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання вимог вказаної ухвали, позивач 28.08.2023 надав клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якій останній просив поновити строк звернення до суду та відкрити провадження по справі. В обґрунтування вказаної заяви позивач посилається на введення з 24.02.2022 воєнного стану у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації, що вплинуло на можливість звернення до адміністративного суду з даним позовом у встановлений ст. 122 КАС України строк. Зазначив, що позивач 07.01.2023 вимушено виїхав за межі України та повернувся 23.04.2023, про що свідчить відмітки прикордонних служб в закордонному паспорті. Також зазначив, що доступ до електронного кабінету платника податків позивача, в період знаходження за межами України був неможливим.

Розглядаючи доводи заяви представника позивача, суддя зазначає наступне.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацю/відмову в реєстрації податкових наклданих/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.01.2023 № 8051253/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 01.11.2022.

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 надано до суду та зареєстровано 03.08.2023 .

Тобто, позивач звернувся з даним позовом поза межами шестимісячного строку звернення з позовом до суду.

Як судом вже було зазначено, виходячи зі ст. 122 КАС України, строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що разом із позовною заявою та клопотанням про поновлення строку від 28.08.2023 позивачем не надано доказів та не наведено поважних причин, які б підтверджували реальну відсутність у нього можливості дізнатися про існування рішення про реєстрацю/відмову в реєстрації податкових наклданих/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.01.2023 № 8051253/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 01.11.2022.

Також, суд зазначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження та не наведено поважних причин відсутності у нього можливості звернутися до суду з адміністративним позовом починаючи з 24.04.2023 (після повернення 23.04.2023 позивача із за кордону на територію України) в межах строку шестимісячного строку звернення з позовом до суду з моменту коли особа повинна була дізнатися про порушення свого права.

Поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який згодом продовжувався та триває наразі.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній в Постанові від 10.11.22р. у справі №990/115/22.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, викладені представником позивача доводи не доводять підстав поважності пропуску строку звернення до суду.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на що суд зазначає, що позивачем на виконання вимог ухвали суду від 22.08.2023 надано клопотання про поновлення пропущеного строку, однак обставини причин пропуску строку звернення до суду із зазначеним позовом, викладені у цьому клопотанні визнані судом неповажними, а отже недоліки позовної заяви усунуті не були.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного Управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.М. Тітов