Справа № 480/9265/23
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2023-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі
30 серпня 2023 року Справа № 480/9265/23
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Кравченко Є.Д., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України (в/ч НОМЕР_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
25 серпня 2023 року позивач, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до НОМЕР_1 прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України (в/ч НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_2 ), в якій просить:
- визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_1 прикордонного загону Східного регіонального управління ДПСУ (в/ч НОМЕР_2 ) в частині обчислення та виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 р. по 19.08.2020 р., грошової допомоги на оздоровлення за 2020 р., грошової допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020 р. одноразової грошової допомоги при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій, без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 р. № 294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020" станом на 01 січня 2020 року;
- зобов`язати НОМЕР_3 прикордонний загін Східного регіонального управління нарахувати та доплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення з 29.01.2020 р. по 19.08.2020 р., грошову допомогу на оздоровлення за 2020 р., грошової допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020 р. одноразової грошової допомоги при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій, з використанням показників прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2020 р. За статтею 7 Закону України від 14.11.2019 р. №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020", з урахуванням раніше виплачених сум.
Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду.
Дослідивши доводи клопотання, перевіривши матеріали справи, суд зазначає наступне.
Строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою.
Водночас, у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.
При цьому, усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування приписів Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин, щодо яких виник спір.
Як встановлено судом, наказом начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України від 19.08.2020 № 337-ОС "По особовому складу" припинено контракт, звільнено у запас Збройних Сил України, виключено зі списків особового складу загону та всіх видів забезпечення старшого прапорщика ОСОБА_1 , інспектора прикордонного контролю 1 категорії снайпера 3 групи інспекторів прикордонного контролю відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип А) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » І категорії (тип А), звільненого з військової служби у запас наказом начальника НОМЕР_4 прикордонного загону від 30.06.2020 року № 255-ОС за підпунктом «а» (у зв`язку із закінченням строку контракту) пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», без права носіння військової форми одягу.
Разом з тим, частинами першою та другою статті 233 КЗпП України (у редакції станом на час звільнення позивача) встановлено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.
У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Суд звертає увагу на те, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 № 2352-IX внесено зміни до ст. 233 КЗпП України та викладено її в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».
Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 № 2352-IX (далі - Закон № 2352-IX) набрав чинності з 19.07.2022.
Отже, після внесення Законом № 2352-IX вказаних змін, частиною 2 статті 233 КЗпП України не врегульовано питання щодо строку звернення працівника до суду з позовом про стягнення (або нарахування та виплати) заробітної плати, а лише встановлено строк звернення до суду виключно у справах:
- про звільнення (місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення);
- у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні (тримісячний строк з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні).
Проте, Закон № 2352-ІХ не містить положень, які б поширювали його дію на правовідносини, що виникли до набрання ним чинності, тобто, його норми не мають зворотної дії в часі. Тобто, цей Закон містить норми прямої дії та поширює свою дію тільки на ті правовідносини, які виникли та існують після набрання ним чинності, зокрема з 19.07.2022.
Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Як вбачається з Рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999 № 1/99-рп, частину першу статті 58 Конституції України щодо дії нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.
Відповідно, зміст суб`єктивного права особи, у тому числі права особи на звернення до суду, необхідно визначати із застосуванням законодавства, яке діяло на момент виникнення відповідного права. Водночас неприпустимість зворотної дії нормативно-правового акта полягає в тому, що запроваджені ним нові норми не можуть застосовуватися до правовідносин, які існували до набрання ним чинності.
Таким чином, приписи нового нормативно-правового акта не можуть змінити обсяг прав, який було встановлено попередніми нормативно-правовими актами.
Позицію стосовно застосування конституційного принципу незворотності дії даного закону у часі підтримав Верховний Суд у рішенні від 06.04.2023 у справі № 260/3564/22. Верховний Суд наголосив на тому, що дія статті 233 КЗпП України в редакції Закону № 2352-IX поширюється тільки на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою закону чинності.
За таких умов відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах змін, внесених згідно Закону № 2352-IX до приписів статті 233 КЗпП України, які набрали чинності з 19.07.2022.
При цьому, правовий висновок щодо непоширення на спірні правовідносини місячного строку звернення до суду, встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України, викладений Верховним Судом у низці постанов.
Так, зокрема, у постанові від 29.11.2022 у справі № 200/4481/21 Верховний Суд виклав такий правовий висновок: «Під заробітною платою, яка належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другої статті 233 КЗпП України, належною працівнику заробітною платою необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат."
Отже, спір у цій справі стосується зокрема невиплати у повному обсязі грошового забезпечення, грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік, грошової допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020 рік, одноразової грошової допомоги при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій, на яку працівник має право, згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, а тому не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про її стягнення.
Адміністративний позов відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України. З огляду на зазначене, перешкоди для прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі Сумським окружним адміністративним судом відсутні.
Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Враховуючи наведене, а також те, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч. 4 ст. 12 КАС України), суд дійшов висновку розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Керуючись ст.ст. 171, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі № 480/9265/23 за позовом ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України (в/ч НОМЕР_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії (Номер категорії справи 106020000).
2. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін в приміщенні Сумського окружного адміністративного суду за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 159, зал 210.
3. Копію ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі надіслати сторонам.
4. Встановити відповідачу 15-денний строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).
Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
5. Позивач в порядку, встановленому ст. ст. 162-167 КАС України має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповідно відзиву/заперечення.
6. Витребувати у відповідача у 15-денний строк з дня отримання копії ухвали інформацію про розрахункову величину, а саме, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, яку використовував відповідач для проведення нарахування грошового забезпечення позивача з 29.01.2020 року по 19.08.2020, грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік, грошової допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020 рік, одноразової грошової допомоги при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні щорічної додаткової відпустки як учаснику бойових дій.
8. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя Є.Д. Кравченко