Справа № 160/19454/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 серпня 2023 року Справа №160/19454/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, поданий представником позивача адвокатом Боровенським Русланом Юрійовичем, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції;

- звернути постанову до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції.

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У пункті 9 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що відповідач суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

В позовній заяві позивачем оскаржується «наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції».

Одночасно позивач просить суд «поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції».

З наданої до матеріалів позову копії наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 14.07.2023 №458 о/с «По особовому складу» вбачається, що відповідно до частин 1, 7 та 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переведено для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 17 липня 2023 року, зокрема, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0108084), звільнивши з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції (Підстава: доповідна записка від 14 липня 2023 року №20/2821 та лист ГУНП в Донецькій області від 12 липня 2023 року № 1743/01/12-2023).

При цьому, в тексті позову наявне посилання, зокрема, на те, що «15 червня 2023 року керівником ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 було в усній формі повідомлено, що позивачу необхідно з`явитися до ГУНП в Донецькій області 17 червня 2023 року для подальшого несення служби. Прибувши до ГУНП в Донецькій області позивачу ОСОБА_1 стало відомо, що його звільнили з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області на підставі доповідної записки від 14 липня 2023 року №20/2821 та листа ГУНП в Донецькій області від 12 липня 2023 року №1743/01/12-2023. Крім того, наказом 298 о/с від 17.07.2023 року ГУНП в Донецькій області ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції в Донецькій області. Вважаючи, що звільнення з попередньої посади та призначення на посаду в іншу місцевість проведено відповідачем з порушенням норм трудового законодавства, оскільки позивач не надавав згоду на переведення на роботу до іншої місцевості, звертаємося з цим позовом до суду за захистом своїх порушених прав.».

Тобто, в прохальній частині позову позивач просить суд визнати протиправним та скасування наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14 липня 2023 року №458 о/с лише «в частині звільнення ОСОБА_1 з посади інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції». При цьому, в тексті позивач наводить аргументи, як протиправності наказу в частині звільнення з попередньої посади, так і в частині призначення на посаду в іншу місцевість.

Таким чином, суд не може дійти висновку чи позивач в означеному адміністративному позові оскаржує наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 14.07.2023 №458 о/с як в частині звільнення з попередньої посади, так і в частині призначення на посаду в іншу місцевість, або виражає виключно незгоду зі звільненням його з попередньої посади.

Водночас, як спосіб захисту порушеного права в прохальній частині позову заявлено вимогу про поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору ювенальної поліції відділу превенції Дніпровського районного управління поліції за відсутності вимог про оскарження призначення ОСОБА_1 на іншу посаду.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення іншим учасникам справи відповідно до їх кількості.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, поновлення на посаді залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно