Справа № 580/4993/22
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2023-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4993/22
УХВАЛА

28 серпня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Мельничука В.П. та суддів Кузьменка В.В., Оксененка О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом Державної служби геології та надр України до Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Державна служба геології та надр України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду 27 липня 2023 року витребувано з Черкаського окружного адміністративного суду адміністративну справу № 580/4993/22 за позовом Державної служби геології та надр України до Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу.

До Шостого апеляційного адміністративного суду з Черкаського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 580/4993/22.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року вказану апеляційну скаргу було залишено без руху.

У встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги усунуті.

Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перевірено.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22 та призначено справу до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 21 вересня 2023 року.

Також, не погоджуючись рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позов.

Перевіривши апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її повернення з огляду на наступне.

Згідно з частинами 1, 3 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (само представництво) та (або) через представника.

Питання, пов`язані з участю прокурора у судовому процесі, врегульовані статтею 53 КАС України.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Реалізація прокурором права на подання касаційної скарги потребує обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначених законом підстав для звернення до суду прокурора, а також органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах або його відсутність.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини 4 статті 23 Закону № 1697-VII наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

У Рішенні Конституційного Суду України в справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба в здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності в статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їхній діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Враховуючи, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).

Частиною 3 статті 23 Закону № 1697-VII визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Зміст вказаної норми Закону свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Проте підстави представництва інтересів держави прокуратурою в цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює їх неналежно.

Таке «нездійснення захисту» полягає в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень: він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їхнього захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Водночас, «здійснення захисту неналежним чином» полягає в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Проте, «неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їхнього захисту та ефективне здійснення процесуальних прав Позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Аналогічна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16.

Суд звертає увагу, що підстави для представництва повинні існувати на час звернення до суду і повинні бути доведені відповідними доказами. Прокурор повинен надати суду докази, які свідчать про те, що відповідний орган державної влади (інший суб`єкт владних повноважень) не здійснює захисту інтересів держави або здійснює його неналежним чином. Такими доказами, зокрема, можуть бути звернення прокурора до відповідного органу щодо захисту інтересів держави, відповіді на них та інші письмові докази, що стосуються справи. Самого лише твердження прокурора про те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви до розгляду недостатньо.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Так, звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури вказав на те, що на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Черкаська обласна прокуратура листом від 06.07.2023 № 12-47вих-23 звернулась до Державної служби геології та надр України щодо оскарження рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22.

За змістом листа від 21.07.2023 № 4146/03-4/2-23 Державна служба геології та надр України повідомила, що 20.06.2023 нею самостійно вжито заходів щодо порушеного права шляхом апеляційного оскарження вказаного рішення суду та сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

Разом з цим, моніторингом даних Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22 залишено без руху через несплату судового збору.

Станом на 17 серпня 2023 року відомості про усунення недоліків зазначених в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на інформаційному сервісі «Судова влада» відсутні.

На підставі вищевикладеного, на переконання Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, незважаючи на очевидну невідповідність рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22 нормам матеріального та процесуального права, Державна служба геології та надр України не вжила достатніх заходів щодо належного оскарження незаконного судового рішення, що свідчить про не здійснення уповноваженими органами захисту інтересів держави у спірних правовідносинах. Вказане є безумовною підставою вважати бездіяльність зазначеного суб`єкту владних повноважень очевидною, а наявність підстав для вжиття в суді заходів представницького характеру органами прокуратури - належно обґрунтованими.

Колегія суддів звертає увагу, що дійсно ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року залишено без руху, та надано Державній службі геології та надр України строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали протягом якого має право надати до Шостого апеляційного адміністративного суду документ про сплату судового збору у розмірі 3721,50 грн.

Проте, у зв`язку з тим, що у встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги Державної служби геології та надр України були усунуті, ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22 та призначено справу до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 21 вересня 2023 року.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, вищевказані ухвали зареєстровані в Реєстрі 16 серпня 2023 року та оприлюднено 17 серпня 2023 року.

Як вбачається з апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, її подано 18 серпня 2023 року за № 12-5958вих-23.

Таким чином, станом на час подачі апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, Державною службою геології та надр України вжито достатніх заходів щодо належного оскарження рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі № 580/4993/22, що свідчить про здійснення уповноваженим органом захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

Отже, фактично підставою звернення до суду апеляційної інстанції стала незгода прокурора з висновками суду першої інстанції за наслідками розгляду справи, а не нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави.

Таким чином, звертаючись до суду, Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури перекладає на себе компетенцію відповідних уповноважених органів за відсутності на це визначених законодавчих підстав.

Згідно з приписом ч. 4 ст. 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до п. 7 ч. 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у разі відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно п. 1 ч. 4 статті 298 КАС України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Таким чином, зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність повернення апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на підставі п. 1 ч. 4 статті 298 КАС України, оскільки останнім не підтверджено наявність у нього адміністративної процесуальної дієздатності на звернення до Шостого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою в інтересах держави.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 248, 298, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И ЛА:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом Державної служби геології та надр України до Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В.П. Мельничук

Судді: В.В. Кузьменко

О.М. Оксененко