Справа № 580/7477/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 серпня 2023 року справа № 580/7477/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи № 580/7477/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДФС в Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

21.08.2023 вх. № 34922/23 ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС в Черкаській області, просить:

- зобов`язати Головне управління ДФС в Черкаській області підготувати і направити стосовно ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії: посадовий оклад 8460 грн; оклад за військовим або спеціальним званням 1480 грн; надбавка за вислугу років 45% - 4473 грн; надбавка згідно з підп. 1 п. 2постанови КМУ від 09.03.2006 №268 за високі досягнення у праці або виконання особливої важливої роботи 14910 грн; надбавка згідно з постановою КМУ від 15.06.1994 №414 посадовим особам, які працюють в умовах режимних обмежень (15%) - 1269 грн; премія, що встановлена для розрахунку пенсії (100%) 8460 грн, усього 39052 грн.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в права.

Позивач формує позовні вимоги, що не відповідають формалізованому способу захисту, позаяк формує лише похідну вимогу «зобов`язального характеру», тому варто сформувати позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України щодо наслідків з наданням доказів/розрахунків на підтвердження протиправної бездіяльності відповідача у контексті критеріїв частини 2 статті 2 КАС України.

Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі цих вимог. Суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 824/399/17-а).

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права чи охоронюваного законом інтересу просить.

У позовній заяві позивач стверджує: зміни до Порядку №45 в частині визначення органів, що уповноважені на підготовку довідок пророзмір грошового забезпечення не вносились та вважає, що саме на органи ДФС покладений обов`язок видачі довідок про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсій особам начальницького та рядового складу податкової міліці та підготовку і подання документів для призначення пенсії особам, звільненим з органів податкової міліції.

Позивач до позовної заяви додає лист ГУ ДФС у Черкаській області від 16.02.2023, де повідомляється: враховуючи відсутність в ДФС та в її територіальних органах уповноважених структцрних підрозділів та жодним законодавчим та нормвтивно-правовим актом не визначено уполвноваженого органу, який забезпечує підготовку і подання документів для призначення/перерахунку пенсії особам, звільненим з органів податкової міліції, Міністерством фінансів України спільно з комісією з реорганізації ДФС з власної ініціативи розроблено проєкт постанови КМУ «Про визначення органу уповноваженого на видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії особам начальницького та рядового складу податкової міліції».

Як відомо з ЄДРСР 112752988 у справі № 640/30041/20 зазначається: надійшло клопотання про заміну сторони у справі - відповідача в порядку ст.52 КАС України, яке обґрунтовано тим, що згідно із постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» №537 від 19.06.2019 Головне управління ДФС реорганізовано шляхом приєднання до Головного управління ДПС. Ухвалою відмовлено Головному управлінню ДФС у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі. Ухвалою у задоволенні клопотання про залучення до справи співвідповідача - голову комісії припинення ДФС України ОСОБА_2 - працівника Міністерства фінансів України, відмовлено. Ухвалою здійснено заміну відповідача з Головного управління ДПС на правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС.

Позивач не повідомляє про відмову Головного управління ДПС у Черкаській області та не оскаржує дії чи бездіяльність Голови комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Черкаській області щодо немотивованої відповіді та/або щодо не направлення звернення за належністю.

Позивач просить підготувати та направити оновлену довідку до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про розмір грошового забезпечення, проте на підтвердження обставин позивач не додає доказів, що суперечить вимогам п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у контексті інтересів Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, яке не визначене учасником справи, щодо мети отримання довідки.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Згідно з частиною 5 статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Необхідною умовою прийняття законного судового рішення у справі є розгляд цієї справи за участі осіб, прав та обов`язків яких воно буде стосуватися.

Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області є особою на обов`язки якого може вплинути рішення у справі, тому має стати учасниками цієї справи шляхом залучення до участі на стороні належного відповідача без самостійних вимог, позаяк мета отримання довідки - перерахунок пенсії. Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затверджений постановою Правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1. Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, що застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позову не надано доказів на підтвердження пільг зі сплати судового збору - посвідчення, додається лише довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААГ №060148.

На підставі ст. 4 Закону України «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» пільги особам з інвалідністю надаються на підставі посвідчення, що підтверджує відповідний статус, пенсійного посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до законів України «Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю», «Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю», в яких зазначено групу та причину інвалідності (для повнолітніх осіб), категорію «дитина з інвалідністю» (для дітей), а також у відповідних випадках вказано їх основні нозологічні форми захворювань (по зору, слуху та з ураженням опорно-рухового апарату).

Відповідно до норм частин 1-2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt, згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує (№ 580/5306/21 ЄДРСР 101988826).

У додатках до позову наданий лист від 16.02.2023 №26/23-04 за підписом Голови комісії з реорганізації, проте Комісія не визначена співвідповідачем та/або відповідачем чи третьою особою.

Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача, проте варто врахувати зміст п.4 ч.5 ст.160 КАС України щодо вимог до кожного із відповідачів.

Кодекс адміністративного судочинства України (ст.44) у контексті принципу змагальності визначає, що позивачеві варто мати активну позицію - не тільки покликатися на ч.2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, а й добросовісно користуватися правами і належним чином виконувати процесуальні обов`язки надавати докази та пояснення, що підтверджують неправомірність рішення.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер. Вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесено на розсуд суду, що розглядає справу.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові (постанова Верховного Суду від 15.08.2019 у справі № 1340/4630/18 ЄДРСР 83647809).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом: обрання належного відповідача, обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем; обрання формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 статті 5 КАС України; надання доказу на підтвердження звільнення від сплати судового збору; обгрунтованого клопотання про залучення третіх осіб.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА