Справа № 260/7536/23
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2023-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 серпня 2023 рокум. Ужгород№ 260/7536/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Д-Трансгейт" про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС України в Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Д-Трансгейт", яким просить: винести судове рішення, яким зупинити видаткові операції на рахунках та заборонити здійснювати відчуження майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Д-Трансгейт" та зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Д-Трансгейт" допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) визначено, що суддя, після одержання позовної заяви, з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Заява щодо зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу - є видом позовного провадження, для якого вимогами КАС України передбачено окремі особливості щодо порядку та строків розгляду.

Відповідно до п. 88.1 ст. 88 Податкового кодексу України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення (п. 88.2. ст. 88 Податкового кодексу України).

Згідно з п. 89.3 ст. 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

Пунктом 89.4 ст. 89 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операційна рахунках платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.

Отже, у разі неподання платником податків документів, необхідних для опису майна у податкову заставу, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу та протягом 24 годин з моменту його складання звертається до суду з вимогами щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Таким чином, у разі неподання платником податків документів, необхідних для опису майна у податкову заставу, підставою для звернення до суду, є акт про відмову платника податків від опису майна у податкову заставу.

Особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів встановлені статтею 283 КАС України.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 283 КАС України передбачено, що провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити:

1) найменування адміністративного суду;

2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника;

3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті;

4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника;

5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються;

6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

З огляду на зазначені норми, необхідно зазначити, що податковим органом порушено порядок звернення до суду з вказаними вимогами, оскільки позивач звернувся з позовом в загальному порядку, а не за особливостями, передбаченими ст. 283КАС України, порушивши при цьому строк звернення до суду - двадцять чотири години з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, оскільки після складення акту про відмову платника податків від опису майна в податкову заставу № 1 від 05.07.2023 року, що є підставою для звернення до суду, позов направлений до суду засобами поштового зв`язку 22.08.2023 року.

Згідно ч. 1ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визначені судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із її заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справи "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.80, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.75).

У відповідності до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи зазначене, податковому органу слід надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 3 ст. 283 КАС України передбачено, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Головного управління ДПС у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Д-Трансгейт" про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви до 11 год. 00 хв. 30 серпня 2023 року.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті