Справа № 580/7619/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 серпня 2023 року справа № 580/7619/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/7619/23 за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП не зазначений, АДРЕСА_1 / листування: АДРЕСА_2 ) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» (, вул. Федора Максименка 21 Б, м.Київ, 04075/листування: вул.Богомольця 10, м.Київ, 01601) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

24.08.2023 вх.35669/23 представник позивача-адвокат Олег Осадчий (ордер АБ «Вовк та партнери» серії СА №1056697) звернувся до суду з адміністративним позовом, де просить:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» щодо ненарахування та невиплити ОСОБА_1 компенсації за: 4 доби щорічнох чергової осоновної відпустки за 2015 рік, 15 діб додаткової оплачуваної відпустки за 2021 рік, 30 діб щорічної чергової основної оплачуваної відпустки та діб додаткової оплачуваної відпустки за 2022 рік:всього за 64 доби невикористаної відпустки;

- зобов`язати Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» нарахувати та виплати ОСОБА_1 компенсацію за невикористані:4 доби щорічної чергової основної відпустки за 2015 рік, 15 діб додаткової оплачуваної відпустки за 2021 рік, 30 діб щорічної чергової основної оплачуваної відпустки 15 діб додаткової оплачуваної відпустки за 2022 рік:всього за 64 доби невикористаної відпустки;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» щодо ненарахування та невиплити ОСОБА_1 додаткових доплат до заробітної плати відповідно до постанови КМУ від 29.04.2020 №375 в розмірі 50% заробітної плати, починаючи з 19.12.2020 по 05.05.2023 за виключенням липня, серпня та грудня 2020 року.

- зобов`язати Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заборгованість у виді доплати до грошового забезпечення поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії картину, передбаченої постановою КМУ від 29.04.2020 №375 в розмірі 50% заробітної плати, починаючи з 19.12.2020 по 05.05.2023 за виключенням липня, серпня та грудня 2020 року;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» щодо нездійснення остаточного розрахунку грошового забезпечення в день звільнення зі служби ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України "Лють"» нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплат належних їй сум, які не були виплачені в день звільнення по день фактичного розрахунку.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві не зазначений РНОКПП, проте у додатках надається копія довідки.

Приписами статей 2, 4 та 19 КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Третю вимогу сформовано про ненарахування додаткових доплат до заробітної плати, однак вимогу зобов`язального характеру сформовано щодо нарахування і виплати заборгованості у виді доплати до грошового забезпечення.

Усупереч вимог ст.5 КАС України представник позивача сформував вимоги без урахування висновків Верховного Суду у справах (№824/399/17-а - суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог; №9901/35/19 - визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло) та рекомендацій: «Як формулювати позовні вимоги та будувати доводи в адміністративних справах» / https://zib.com.ua/ua/157531-yak_formulyuvati_pozovni_vimogi_ta_buduvati_dovodi_v_adminsp.html

Для обліку поточних зобов`язань найчастіше використовують субрахунки рахунків класу 6 «поточні зобов`язання», передбачені Інструкцією № 291 (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0893-99#Text). Заборгованість для облікових цілей поділяють на види погашення: за строком, за способом, за своєчасністю.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Матеріали позову не містять доказів на підтвердження обліку заборгованості щодо суми нездійснених доплат, яка не є нарахованою, що є суперечливим твердженням представника позивача під час оформлення позовних вимог, де вимоги 5 і 6 є передчасними (сума не визначена, розрахунок не наданий) і не підпадають під звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити, проте позивач не визначив суми за час затримки виплат і день фактичного розрахунку.

19.07.2022 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесені зміни до діючого законодавства про працю. Згідно з частиною першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України (строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів) викладені у редакції: «працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові під час звільнення, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому під час звільненні (стаття 116 КЗпП).

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Представник позивача не надав обгрунтованого клопотання про залучення третьої особи з якими вимогами на стороні позивача чи відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 123, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду; доказ сплати судового збору за вимогу майнового характеру щодо виплати середнього заробітку з наданням розрахунку.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА